38 SCHENK JAKAB 



Valamennyi itt fölsorolt vizén az átvonulás idejében a legkülön- 

 bözőbb vizimadarak szoktak előfordulni s fölsorolásukba bele nem fog- 

 hatok; itt csak a legjellegzetesebb fészkelőkre terjeszkedtem ki. 



A Fertő part a megfigyelési terület legészakibb részén kis darabon 

 nádmentes és igen sekély vizű, maga a part pedig jó szélesen kavi- 

 csos, szikes, kopár terület, majd sovány, ritkás, fűnövéssel borított legelő. 

 Itt fészkel főleg a gulipán, továbbá a széki lile és a bibi c. Déli irány- 

 ban mindinkább benádasodik a Fertőpart s mindig szélesebb és dúsabb lesz 

 a rét és kaszálló, különösen Mosonbánfalva és a Mexik(3-niajor alatt. 

 Jelenleg ez a terület a főfészkelőhelye abibicnek és cankónak s való- 

 színűleg a pajzsos cankónak is. Ugyancsak ez a terület egyik főfész- 

 kelőtanyája a vadrécéknek, amelyek előszeretettel települnek meg az 

 előző évi szénaboglyák helyén maradt elázott, használhatatlan széna- 

 törmeléken. Régente ezeken egyúttal sok dankasirály s állítólag sok 

 csér és szerkő is fészkelt, de jelenleg a terület jórésze, mint már emlí- 

 tettem, marhajárás s ennek következtében a fészkelömadarak állománya 

 nagyon megcsökkent. A magas vízállás is hozzájárult ahhoz, hogy elűzze 

 innen a hajdani fészkelőmadarakat, mert az erősebb, nyugati irányból 

 jövő viharok a Fertő vizét ráhajtják ezekre a területekre és az itt levő 

 bibic- és cankófészkeket tönkreteszik. 



A Fertő nádasa az illmici kis liget táján kezd érdekes lenni, mert 

 ezzel szemben van a 3— 5 párból álló kócsagtelep. Állítólag szürke- 

 gém és k a n a 1 a s g é m is fészkelne a Fertő nádasaiban, de én nem tudtam 

 megtalálni a fészkelőtelepüket. Megállapítottam azonban, hogy mind a 

 két faj a fészkelés idején előfordul. A Fertő nádasának jellegzetes és 

 tömeges fészkelőmadara a nyári lúd, van aztán sok vadréce, 

 szárcsa, búbos vöcsök, réti héja, kisgéni, bölömbika, 

 nádi rigó, barkós cinege, cserregő nádi poszáta, továbbá 

 kékbegy, fülemile sitke és nádi tücsökmadár s valószínűleg 

 fészkel a csíkosfejű sitke is. Látható mindezekből, hogy a Fertő 

 madárvilága, ha jelentékenyen meg is csökkent, még mindig rendkívül 

 érdekes és ez a nagykiterjedésű tó hazánknak még mindig egyik leg- 

 jelentékenyebb madártanyája. Legérdekesebb ornithologiai nevezetességei 

 a kócsag és gulipán fészkelése, a vadlúd- és v a d r é c e-tömegek, 

 a kacagó csér időnkénti fészkelése s végül a csíkosfejű sitke 

 val()szinű fészkelése. 



Mindezek a megállapítások a Fertő részleges lecsapol ta- 

 tása előtti időre vonatkoznak. A leértő részleges lecsapoltatása 190Q- 

 ben kezdődött, amikor két kotrógépet állítottak munkába. Az egyik síneken 

 járva a szárazföldön vájta, a másik pedig a vízben mélyítette a levezetőcsator- 

 nát. A terv az volt, hogy egyelőre csak egy méterrel szállítják le a Fertő 

 vízállását s egyúttal lecsapolják a fentemlített tavakat és tocsogókat a 



