MADÁRTANI TÖREDÉKtK A FFF^TŐRÖl 30 



Darcho kivételével, amelyet a nép gyógyfürdőnek használ. Eleinte 

 sikerült is a lecsapolás, de a Fertőn dúló nagy viharok a sekély víz- 

 állás következtében csakhamar beiszapolták a levezetocsatornát, úgy hogy 

 ma már a vízállás nem olyan alacsony, mint ahogyan eredetileg tervez- 

 ték. Mindamellett kb. egy kilóméterrel beljebb vonult a víz s az ily 

 módon fölszabadult Fertőfenék és apró szigetek igen jó fészkelőtanyát 

 nyújtanak a gulipánnak, dankasirálynak, kacagó és egyéb 

 cséreknek, de könnyű megközelíthetőségük miatt az ide rakott fész- 

 keket legnagyobbrészt kirabolják. így történt ez 1911-ben is, amikor az 

 itt kiköltött dankasirályfiókákat elszedték, mielőtt meggyuriizhet- 

 tem volna őket s az ide rakott gu 1 ipán fészkek et is kifosztották. 



Részletesebb adatokkal a Fertőnek a lecsapoltatása utáni madártani 

 viszonyairól nem rendelkezem. Mindössze annyit tudok, hogy még meg- 

 van a k ó c s a g t e 1 e p és fészkel a gulipán is. Fia a fészkelőállomány 

 az új viszonyok következtében nem is növekedett meg nagyobb mértékben, 

 de az átvonulok számára kétségtelenül kedvezőbb körülményeket teremt- 

 hetett a lecsapolás. Kétségtelenül nagyon érdemes föladat volna épen a 

 jelenlegi madárvilág megállapítása s az ehhez szükséges, huzamosabb ideig 

 tartó megfigyelés számára nézetem szerint a legalkalmasabb, a legtöbb 

 eredményt igérő az a terület, amely Pátfalu községtől Hegykőig terjed, 

 míg a tó többi részét alkalmas időben végzett rövidebb tájékoztató 

 kirándulások révén is eléggé meg lehetne ismerni. A fészkelő fajok 

 megállapítására a legalkalmasabbnak tartom a május közepétől június 

 végéig tartó időszakot. A legnagyobb méretű átvonulás időpontjára 

 vonalkozólag nem rendelkezem teljesen megbízható adatokkal. 



A Fertő madártani viszonyainak ezen általános vázolása után rátér- 

 hetek megfigyelési anyagom közreadására. Kellemes kötelességemnek 

 tartom azonban még, hogy hálás köszönetet mondjak dr. Szai.ay L Elemér 

 kedves barátomnak és Wlningkr Antal mosonbánfalvi jegyző úrnak 

 sok-sok szívességükért és támogatásukért, amellyel tanulmányaimat lehe- 

 tővé tették. 



A megfigyelt fajok az Aquilában eddig használatos nomenklatura 

 szerint betűrendben fölsorolva a következők : 



1. Accipiter nisiis (L.). Csak egyszer lőttem 1906 okt. 1-én Fertő- 

 höz vidékén egy feltűnően vörös, fiatal példányt, mely valószínűleg 

 északról érkezett téli vendég volt. 



2. Acroccphalus arundinaceiis (L.). 1906 szeptember havában min- 

 denütt láttam még a déli part nádasaiban, utoljára szept. 21-én, ami elég 

 korai elvonulási dátum, de a bekövetkezett rossz időjárás mellett — 25-én 

 havazott — teljesen érthető. A Fertő keleti partján gyakori fészkelő és sokat 

 láttam 1913 június havában a nyugati parton lévő Fertőfehéregyháza 

 nádasaiban is. 



