66 JAKOB SCHENK 



A tavaszi idény alatt is számosat láttam. 1907-ben április 21-én teljes 

 fészekaljat találtam Mosonbánfalván. Nézetem szerint azonban itt a bibic 

 sokkal kisebb számban fészkel, mint amennyit a terület elbirna. 1Q07 

 tavaszán az elöntött Fertőparton sok elJiagyott és tönkrement fészket 

 találtam, 1—2 tojással. 



Érdekesnek találom még megemlíteni, hogy egy 1911-ben lllmicen 

 megjelölt bibicfiókát 1915-ben, tehát 4 éves korában itt lelőttek, 

 €z a madár tehát visszatért a szülőföldjére, bizonyára fészkelés céljából. 

 Ennek az adatnak főleg abból a szempontból van nagy fontossága, mert 

 arra mutat, hogy valamely terület fészkelőmadarainak és azok ivadékai- 

 nak megóvásával meg lehet menteni, sőt meg is lehet szaporítani a terü- 

 leten fészkelők állományát, ez a tény pedig nyomós argumentumot ad a 

 madárvédők és nevezetesen a természeti emlékek szervezését sürgetők 

 kezéhez. Alig fejezhetném be jobb kívánsággal a Fertő madártani viszo- 

 nyaira vonatkozó ismertetéseimet, mint azzal, vajha sikerülne ennek a 

 gazdag és érdekes madártani területnek mint természeti emléknek a jövő 

 nemzedékek számára legalább részben való fönntartása. 



Ornithologische Fragmente vom Fertő-See. 



Von JAKOB Schenk. 

 Mit 2 Tafeln und 3 Abbildun.ííen im ungarisctien Text. 



Vor gut einigen Jahren konnte ich mehreremale längere Zeit am 

 Fertő (Neusiedler)-See verbringen und die damaligen ornithologischen 

 Verhältnisse dieses berühmten Oebietes studieren. Ich war bestrebt, 

 einerseits die durchziehenden Arten und deren Anzahl, anderseits die 

 Brutvögel festzustellen und hegte ich den Plan, nach diesen vorläufigen 

 Orientierungs-Exkursionen in späterer Zeit eine ganze Zugs- und Brut- 

 saison am Fertő-See zu verbringen, um ein je vollständigeres Bild über 

 die derzeitigen ornithologischen Verhältnisse derselben entwerfen zu 

 können. Diesen Plan konnte ich leider nicht zur Ausfüiinmg bringen 

 und da ich wenig Aussicht habe, denselben auch in der Zukunft reali- 

 sieren zu können, so mußte ich mich dazu entschließen, meine früher 

 gemachten fragmentarischen Beobachtungen zu veröffentlichen, da ja 

 selbe trotz allem ein in großen Zügen getreues Bild der damaligen 

 ornithologischen Verhältnisse des Fertő-Sees ergeben. 



Mein Beobachtungsmaterial ist ein ziemlicii ärmliches, jedoch ist 

 dieser Umstand nicht nur als eine Folge der kurzen Beobachtungszeit, 

 sondern auch der ungünstigen miserablen Witterung anzusehen. Zu drei 

 verschiedenen Malen beobachtete ich am Fertő-See und herrschte bei 



