HEQVFOKY K. : AZ 1899—1916. É\'I TAVASZI MADÁRVONUI.ÁS VIDf-KF.NKINT 107 



Az 1899 — 1916. évi tavaszi madárvonulás vidé- 



kenkint. 



írta : HEQYfOKY Kabos. 



Az Aquila 1915. évi XXII. kötetében (67. I.) feltüntettem 32 madár- 

 faj átlagos tavaszi megjelenését 20 évi (1894—1913.) adatok alapján. 

 Jelen soraimmal a megjelenést országunk négy vidéke szerint fogom be- 

 mutatni, de nem az 1894— 1913., hanem az 1899— 1916. évi adatok szerint, 

 mivel az ornithológiai hálózat első éveiben csak a fehér gólyát és a füsti 

 fecskét figyelték meg oly sok helyen, hogy célszerűnek látszott az ada- 

 tokat vidékenkint is feltüntetni. 



A horvát adatok, melyek a zágrábi ornithológiai középpont meg- 

 alakulása után (1901.) a magyar adatokkal együtt nem lettek többé kö- 

 zölve, az egyes évek egyöntetűségére nézve 1899. és 1900. évben csekély 

 voltuknál fogva alig lehetnek némi hatással. A Kis Alföld eleinte külön 

 vidékként szerepelt, utóbb azonban adatai részint a délnyugati domb- 

 vidék, részint az északi hegyes vidék adatai közé lettek sorozva ; ezekre 

 nézve egyidejű különbözeteik alapján igyekeztem helyreállítani az egy- 

 öntetűséget s ugyanannyi évre átszámítani az átlagos értéket, ahány év- 

 ből az ki lett számítva a két összemért vidék adatai alapján. Minthogy 

 azonban a Kis Alföld a két szomszédos vidékhez képest alig számba ve- 

 hető adatokkal rendelkezik, összeolvasztottam őket a délnyugati domb- 

 vidék adataival. 1 Ennélfogva a tavaszi megjelenést a következő négy vidék 

 szerint mutatom be: 



I. A Délnyugati dombvidék a Kis Alfölddel. 

 II. A Nagy Alföld. 



III. A Keleti hegyes vidék. 



IV, Az Északi hegyes vidék. 



A bemutatandó fajok közül némelyeket csak néhány éven át figyel - 

 tek meg több helyen s így a vidékenkinti csoportosításuk sem lehet 

 annyira biztos, mint azoknak a fajoknak a megjelenése, melyek sok 

 helyen 17—18 éven át képezték a megfigyelés tárgyát; de azért azt a 

 lényeges jellemvonást, melyet a korán és későn érkező fajoknál észre- 

 vehetünk, nálok is feltalálhatjuk. 



A vidékenkinti megjelenést 2ó fajra vonatkozólag mutatom be, ki- 

 téve mindegyik mellé az évek számát, melyekre vonatkozik, még pedig 

 abban a sorrendben, melyben az országos — 20 éves (1894—1913) — 

 átlag szerint a megjelenés történt. 



' Az összeolvasztásnál a délnyugati dombvidék adatai 6-szorosan, a Kis-Alföldéi 

 1-szeresen lettek számítva. 



