132 DR. GRESCHIK JENŐ 



8. Ebner, V. v., Über die Spitzen der Geschmacksknospen. Sitzungsber. d. Akad. Wiss. 



Wien. Math.-nat. Kl. Bd. 106. Abt. 111. 1897. 



9. Qadow, H., Versuch einer vergleichenden Anatomie des Verdauungssystemes der 



Vögel. Jenaische Zeitschr. f. Naturw. Bd. 13, 1879. 



10. Heidenhain, M., Über die Sinnesfelder und die Qeschmacksknospen der Papilla 



follata des Kaninchens. Arch. f. mikroskop. Anat. Bd. 85, 1914. 



11. KOLMER, W., Über Strukturen im Epithel der Sinnesorgane. Anat. Anz. Bd. 36, 1910. 



12. Ludwig Ferdinand, Prinz v. Bayern, Zur Anatomie der Zunge. München, 1894. 



13. Marshall, W., Der Bau der Vögel. Leipzig, 1895. 



14. Merkel, Fr., Über die Endigungen der sensiblen Nerven in der Haut der Wirbel- 



tiere. Rostock, 1880. 



15. Oppel, A., Lehrbuch der vergi, mikroskop. Anatomie. 111. Teil. Jena. 1900. 



16. —, Verdauungs-Apparat. Ergebn. d. Anat. u. Entwickelungsgesch. Bd. 15, 1906. 



17. Retzius, G., Zur Kenntnis des Geschmacksorgans beim Kaninchen. Biolog. Unters. 



N. F., Bd. 17, 1912. 



18. TiEDEMANN, Fr., Anatomie und Naturgeschichte der Vögel. Bd. 1. Heidelberg, 1810. 



19. Vogt, C, u. Yung, E., Lehrbuch der praktischen vergleichenden Anatomie. Braun- 



schweig, 1894. 



A pirosvállú amazonpapagály (Androglossa 

 aestiva Lath.) táplálócsatornája. 



Adat a madarak nyelőcsőmirigyeinek phylogeniájához. 



Irta Dr. Greschik Jenő. 



6 szövegrajzzal. 



A Magyar Királyi Ornithologiai Központ szövettani laboratóriumából. 



Már a vetési varjú (Corviis fnigile^us L.) bél csatornájának szövet- 

 tanáról szóló dolgozatomban is rámutattam arra, hogy szükség van a 

 tudomány mai állása szerint olyan munkákra, melyek egyes jól jellem- 

 zett csoportoknak vagy legalább egy képviselőjüknek bélcsatornáját 

 tüzetesebben ismertetnék szövettani szempontból. Az ilyen munkák nem- 

 csak a leiró irányban fogják mélyíteni ismereteinket, hanem az épen 

 egyes fajokon végzett alapos kutatások olyan eredményekre vezethetnek, 

 melyek az egész osztály, sőt még magasabb kategóriák szempontjából 

 is a legnagyobb fontossággal birnak. Ezt sok példa bizonyítja a mikro- 

 szkópiai anatómia terén. 



Szerintem több ok tette érdemessé a papagályok táplálócsatornájá- 

 nak újabb mikroszkópiai analysisét. A madárkedvelők megfigyelései szerint 

 jól kifejlett izlelőérzékkel kell birniok, melynek anatómiai alapjáról 

 azonban mindezideig pozitív tudomásunk nem volt; nyelőcsövük közé- 

 pen beggyé tágul, melynek fölépítéséről annyira szétágaznak a vélemé- 

 nyek, hogy új vizsgálat vált szükségessé. Közép- és végbelükről pedig 



