A PIROSVÁI.I Ú AMAZONPAPAGÁLY TÁPLÁI.ÓCSATORNÁJA 133 



mit sem tudunk. Az alkalom egy pirosvállú amazonpapagály (Andro- 

 glossa aestiva Lath.) öreg hímjében kínálkozott. A kurtafarkú papagályok 

 családjába tartozó ezen fajon nyert eredményeim egyik részét, mely a 

 nyelv izlelőbimbóiról szól, már egy előhÉDi közleményben tettem közzé.i 

 A következő sorokban a táplálócsatorna egyéb részein nyert eredménye- 

 ket ismertetem. ^ ^ ^ 



A papagályok táplálócsatornájáról már a régebbi irodalom is meg- 

 emlékezik. Messzire vezetne, ha itt a meglehetősen szétszórt irodalmat 

 közölném, csak azt jegyzem meg, hogy már Home (1812) írta és rajzolta 

 le épen madarunk elöbelét. A legtöbb irodalmi adat a makroszkopiai 

 anatómiára vonatkozik, bennünket itt a szövettani szerkezet érdekel első- 

 sorban. A táplálócsatornát a maga egészében tudtommal még egyetlen 

 papagálynál sem vizsgálták meg szövettanilag. Cattanho (1884) a Chry- 

 sotis atnazonica és Chry satis festiva gyomrát írta le, Cazin (1888) a 

 Melopsittacus undulatus gyomrát ismertette. Barthels (1895) fölemlíti, 

 hogy madarunk nyelőcsövén kívül még a Melopsittacus undulatus 

 Shaw., a Psittacus farinoshs (Bodd.), a Psittacus canus (Gmel.) és a 

 Psittacus sulphurcus (Gmel.) gyomrát is megvizsgálta. Rajzban adja a 

 Psittacus sulphurcus nyelőcsövének alsó szakaszából a mirigyeket. A leg- 

 újabb szerző, aki többek között a papagályok előbelével is foglalkozott 

 SwENANDER (1Q02). Azonkívül, hogy makroszkopikusan megvizsgálta a 

 Sittace coccinea RcHw.-t, a Psittacus erithacus L.-t, a Psittacula cana 

 OMEL.-t és a Melopsittacus undulatus SHA\v.-t, a Psittacus erithacus L. 

 előbelének szövettani képét is leírja. Főiemlítem, hogy Denker (1907) a 

 papagályok halló- és beszélőszerveiről szóló vizsgálatait a Psittacus eri- 

 thacus-on kívül egy amazonpapagályon is, még pedig a Chrysotis amazo- 

 nícá-n végezte. Heidrich (1908) néhány makroszkopiai adatot közöl a 

 Psittacus száj-garatüregéről. Más szerzőket még alább fogok említeni. 



Módszer. 



A száj-garatüreg nyálkahártyáját darabonként fejtettem le az alatta 

 fekvő csontokról és sublimat-trichlorecetsav-ecetsavban rögzítettem. A belet 

 kipraeparálása után apró darabkákra vágtam, hosszirányban fölhasítottam 

 és részint süntüskék segítségével viasztáblákra feszítve, részint feszítés 

 nélkül helyeztem sublimat-trichlorecetsav-ecetsavba vagy az ú. n. tübingai 

 sublimatkeverékbe: konz. sublimat-konyhasóoldat 50 ccm, víz 30 ccm, 

 trichlorecetsav 2 g, jégecet 4 ccm, formol 20 ccm, (mindkét rögzítő 

 folyadék HEiDENHAi.\-től származik). Az egyes bélszakaszok átmeneti 

 helyeit természetes összefüggésükben hagytam meg. A jodjodkalium 



1 Greschik J., Izlelőbimbók az amazonpapagály nyelvén. Aquila 24. k. 1917. 



