A PIROSVÁLLÚ AMAZONPAPAQÁLY TÁPLÁLÓCSATORNÁJA 137 



gát. A legerősebben a nyelvhegy alsó fele szarusodott el. A hám a 

 propriába gyakran mélyen követhető csapokat ereszt, melyek végükkel 

 nem ritkán összefüggnek, miáltal bizonyos vázrendszer keletkezik, mint 

 ezt már a nyelv izlelőbimbóiról szóló munkámban leírtam. A stratum 

 Malpighii e csapok végébe húzódott és ott találjuk a pigmentet is. 

 A durvarostü propriában a hámcsapok magasságában sok hajszálér van, 

 tovább lent pedig vérrel telt tág lacunák. A nyelv hegye igen gazdag 

 HERBST-féle testecskékben. Valamivel hátrább már izomnyaláboki lépnek 

 föl. Rugalmas rostok a nyelv felső részén nagyon ritkák, az alsó fölüle- 

 tén, a lacunák közelében azonban nagyon erősen fejlettek. 



A nyelv haton a hám elszarusodása veszít erejéből, úgy hogy 

 legtöbb helyen a germinativ rétegek vannak túlsúlyban. A propria igen 

 jellemző corpus papillare-t alkot: magas, keskeny papillákban a hám 

 táplálására hajszálerek nyúlnak föl. A HERBST-féle testecskék valamivel 

 kevesebbek, mint a nyelvhegy propriájában, annál több azonban a 

 lacuna, egy corpus cavernosum-hoz hasonló képződményt alkotva. 

 A nyelvizmok az os entoglossum-ról legyezőszerűen ágaznak szét. A rugal- 

 mas rostok a hám alatt finom fonalakat, tovább lent durvább rostokat 

 képeznek. 



A nyelvhát hátsó részén, ott ahol a nyelvszárnyak kezdenek elága- 

 zódni, a hámban izlelőbimbókat találtam. A felső nyelvmirigyek 

 kiszájadzásainak közelében fekszenek. Egy már szabadszemmel is Játható 

 redő és egy valamivel hátrább fekvő szakasz harántirányban haladó 

 árkot zár körül. Ez az árok és az említett hátsóbb szakasz tartalmazza 

 az izlelőbimbókat. Egyporusú bimbókon kívül kétporusuak is előfordul- 

 nak. A nyelvcsont közelében helyenként erősebb idegágak haladnak. 



A nyelv alsó szabad fölületén a hám sokkal gyengébb és 

 nagyobbrészt elszarusodott. Az alatta fekvő kötőszövet nem alkot corpus 

 papillare-t, ennélfogva a hám alsó része rendesen teljesen sima. Herbst- 

 féle testecskék ritkák. A propria az izomzat felé lazább. Az izomzat és 

 a nyelvcsont között erős idegág vonul. A rugalmas rostok a kötőszövet- 

 ben helyenként gyakoriak. 



A nyelv szélein a hát szerkezete fokozatosan átmegy az alsó szabad 

 fölület szerkezetébe. 



A nyelvmirigyekre áttérve föl kell említenem, hogy ezekről 

 az irodalomban igen sok homályos adatot találunk. Tiedemann (1810) 

 a papagályokban tetemes nagyságú nyálmirigyeket talált, melyek a nyelv- 

 gyökér mindkét oldalán fekszenek. Adataiból annyi felel meg . a való- 



1 A papagálynyelv izomzatáról 1. Mudge, Q. R, On the Myology of the Tongue 

 of Parrots, with a Classification of the Order based upon the Structure of the Tongue. 

 — Trans. Z. Soc. London. Vol. 16., p. 211—278. T. 26-29. 1901. 



