144 DR. GRESCHIK JF.NO 



nek, minek következtében az elágazódó szerkezetet nyer. A csatorna 

 hengeres hámja fönt a gyomor hámjában folytatódik. 



A mirigyes gyomor kezdetén az összetett mirigyek kisebbek, mint 

 további lefutásában, A propriából e mirigyek környékén csak keskeny 

 sáv látható. Minthogy az összetett mirigyek csaknem közvetetlenul a 

 felső tömlős mirigyekre következnek, ezért hiányzik ú. n. interglandularis 

 izomréteg, a muscularis mucosae egy elágazása. Az egyes lebenyeket 

 elválasztó kötőszövetben nagyobb vénák vannak. Rugalmas rostok a 

 propriában a két mirigyféleség között nagyon gyéren fordulnak elő, 

 ellenben az összetett mirigyek közötti sövényekben, az izmok közötti 

 kötőszövetben és a serosában gyakoribbak. Az izomrétegek között a 

 muscularis mucosae fél akkora, mint a körkörös réteg. A külső hossz- 

 irányú réteg a mirigyes gyomor közepétől kezdve már összefüggő réte- 

 get képez, fél akkora, mint a muscularis mucosae. 



A pirosvállú amazonpapagályban a mirigyes és az izmos gyomor 

 határán jól fejlett intermediaer öv van. Ezen öv felé a mirigyes 

 gyomorban előforduló kiemelkedések megnagyobbodnak, az összetett 

 mirigyek pedig megkisebbednek. Az intermediaer övben utóbbiak telje- 

 sen eltűnnek. A nyálkahártya itt hosszú boholyszerü kiemelkedéseket 

 alkot, melyeket nyálkás övvel ellátott hengeres hámsejtek borítanak. Ezek 

 a sejtek a mélyebb részekben alacsonyabbak. A bolyhok közé igen 

 rövid, alapi részükön rendesen bunkószerüen megvastagodott mirigyek 

 mélyednek, melyeknek nyálkás övnélküli sejtjeik vannak. Általánosságban 

 tehát a mirigyes gyomor nyálkahártyájának felső burkolata az intermediaer 

 övben is folytatódik. Ezen öv kezdetén egy gyürűalakú redő emelkedik 

 a lumenbe, melynek fölépítésében nemcsak a propria, hanem a muscu- 

 laris mucosae is résztvesz; hámja olyan, -mint az intermediaer öv hámja. 

 A propria a mirigyek alatt kevéssé fejlett. Az intermediaer öv vége felé 

 a mirigyvégek alatt stratum compactum mutatkozik, amely az izmos 

 gyomorban erűsebben fejlett. Erre a muscularis mucosae és a körkörös 

 izomréteg következik, előbbi itt valamivel erősebb, mint a mirigyes- 

 gyomorban. Az intermediaer övben a külső hosszirányú izomréteg csak- 

 nem teljesen eltűnik, csak itt-ott bukkannak föl egyes nyalábjai. Rugal- 

 mas rostok a bolyhok propriájában alig láthatók, a mirigyvégek és a 

 muscularis mucosae vagy stratum compactum között, továbbá az izmok 

 ■közötti kötőszövetben és a serosában igen sűrű hálózatot alkotnak. 



Az izmos gyomor elején a nyálkahártya sorokba rendezkedett 

 meglehetős magas emelkedéseket képez, melyek között mirigyek feksze- 

 nek. Ezek a mirigyek egyenként vagy kettesével nyílnak. Alapjuk kissé 

 szélesebb. A kiemelkedéseket és a mirigyeket hámsejtek borítják, melyek 

 váladékot termelnek, amelyből a keratinoidréteg keletkezik. Feltűnő 

 különbség mutatkozik az intermediaer öv kiemelkedéseinek és az izmos 



