146 DR. GRESCHIK JENŐ 



dúlnak. A körkörös izomréteg és a külső hosszirányú réteg között 

 nagyobb véredények fekszenek. 



A középbél további lefutásában a bolyhok alacsonyabbak, a többi 

 nem változik. Vakbelek hiányzanak, mint a papagályokban általában. 



A végbélben a bolyhok közepes termetűek, sőt rövidek, széles 

 csúcsuk gyakran hosszabb tarajokat alkot. A LiEBERKÜHN'-féle mirigyek 

 még nagyobbaknak látszanak, mint a duodenumban. Számos kehelysejt 

 lép föl a hengeres sejtek között, A körkörös réteg ebben a szakaszban 

 is uralkodik; a külső hosszirányú izomzat gyakran kettéágazott. A pro- 

 priában még itt is gyakoriak a vénák. 



A kloakában a bolyhok helyét tarajszerű kiemelkedések foglalják 

 el, melyeket egyrétegű hengereshám borít. Kehelysejtek ebben a hám- 

 ban is előfordulnak. A LiEBERKÜHN-féle mirigyek hosszabbak, mint a 

 középbélben és úgyszólván csupa kehelysejtből állanak. 



Az analis nyílás felé meglehetős magas kiemelkedések találhatók, 

 melyeknek fölépítésében a muscularis mucosae is résztvesz. Egyrétegű 

 hengereshám fedi ezeket, melynek csaknem minden sejtjében a lumen 

 felőli oldalon nyálka van. Még LiEMERKÜHN-féle mirigyek is előfordulnak. 

 E hámhoz türemkedik be a külső test többrétegű hámja, A kloaka 

 környéke gazdag leukocytás infiltratiókban. Rugalmas rostok a végbél 

 bolyhainak és redőinek stromájában gyéren fordulnak elő, a legtöbb az 

 izmok közötti kötőszövetben van. A kloaka kötőszövete szegény rugal- 

 mas rostokban. 



A madarak és a többi gerinces nyelőcsőmirigyeinek phylo- 



geniájáról. 



Az a körülmény, hogy a pirosvállú amazonpapagály nyelőcső- 

 mirigyeiben csillangós hámot találtam, arra késztet, hogy e mirigyek 

 phylogenesisére kissé közelebbről rátérjek. 



Nézetem szerint a nyelőcsőmirigyek phylogenesisének kérdése 

 szorosan összefügg a nyelőcső hámjának phylogenesisével. Oppei. (1897) 

 abból a körülményből, hogy csillangósháni ugyan a kétéltűek és csúszó- 

 mászók legtöbbjében, azonban csak ritkán a halakban előfordul, viszont 

 a madarakban, emlősökben, de halakban és néhány csúszómászóban is 

 a nyelőcsőben rétegzett kövezethám található, arra az eredményre jutott, 

 hogy a magasabb gerincesekben található viszonyokat nem igen lehet a 

 ma élő alacsonyabb gerincesekéből származtatni. A különféle hám még 

 csak az egyes osztályokban differenciálódott ki. De ő is azon a nézeten 

 volt, hogy az EDiNOER-tőP a selachiusok és ganoidok nyelőcsövében 



' EniNQKR, L, Über die Schleimhaut des Fischdarmes, nebst liemerkungen zur 

 Phylogenese der Drüsen des Darmrohrs. — Arch. f. niikroskop. Anat. Bd. 13, 187(). 



