174 DR. NAGY JENŐ 



GiACOMiNi, E., Sulle glandule salivari degli ucceli. Ricerche anatomo-embriologiche. — 



Monit. Zool. ital. Anno 1, 1890. 

 Greschik, J. = E., A vetési varjú (Conus frugilegus L.) bélcsatornájának szövettana. 



Histologie des Darmkanales der Saatkrähe (Corvus frugilegus L). — Aquila. Bd. 



21, 1914. 

 Heidkich, K., Die Mund-Schlundkopfhöhle der Vögel und ihre Drüsen. — Morphol. 



Jahrb. Bd. 37, 1908. 

 HÖLTING, H., Über den mikroskopischen Bau der Speicheldrüsen einiger Vögel. — 



Inaug. Diss. Hannover 1912. 

 Home, E., On the different Structure and Situations of the Solvents Glands in the 



digestive Organs of Birds according to the Nature of their Food and particular 



Modes of Life. — Philosoph. Transact, of the Royal Soc. of Lond. 1812. 

 Meckel, J. F., System der vergleichenden Anatomie. Teil 4. Halle 1829. 

 Oppel, A.; Lehrbuch der mikroskopischen Anatomie der Wirbeltiere. Teil 1— 111. Jena 



1896—1900. 

 Oppel, A., Verdauungsapparat. — Ergebnisse der Anat. u. Entwickelungsgesch. Bd. 7, 1897. 

 Schreiner, K. E., Beiträge zur Histologie und Embryologie des Vorderdarms der Vögel. 



l. Vergleichende Morphologie des feineren Baues. — Zeitschr. f. wiss. Zool. Bd. 



68, 1900. 

 SWENANDER, G., Studien über den Bau des Schlundes und des Magens der \'ögel. — 



Inaug. Diss. Upsala 1902. 

 TiEDEMANN, Fr., Anatomie und Naturgeschichte der \'ögel. Bd. I. Heidelberg 1810. 

 Wagner, R., Lehrbuch der Zootomie. Teil I. Leipzig 1843. 

 ZiETZSCHMANN, O., Der Verdauungsapparat der Vögel in : Handb. der vergi, mikroskop. 



Anat. d. Haustiere, herausgegeb. von W. Ellenberqer. Bd. 111. Berlin 1911. 



Daru-tanulmányok és megfigyelések Csanád- 

 megyéből. 



Irta Dr. Nagy Jenő. 

 Térképvázlattal. 



Hazánkban jól ismert madár a daru mé<^ most is, de sajnos, már 

 inkább csak névleg, mert ide s tova már 25 év óta nem fészkel Magyar- 

 országon. Az egykor nálunk költő madár most már csak átvonuló ven- 

 dég, amely meg-megszáll ugyan nálunk ősszel-tavasszal hosszabb-rövi- 

 debb ideig az alföldi pusztaságainkon, főleg a Tisza mentén s a Tiszán- 

 túl, de a fészekalapításra már nem gondol nálunk. 



A daru most már csak a multak emlékei közé tartozik s mint 

 a rég múlt idők emléke kisért még most is usszel-tavasszal, felidézvén 

 ama régi szép időket, amikor még magyar darvak húztak a magyar 

 lá|X)k felett. 



Iirdekes jelenség, hogy a vonuló darvak majdnem kizárólag az 

 országnak keleti felét érintik. Ezt a jelenséget már régóta ismerjük, de 

 pozitiv adatokkal csak azóta tudjuk bizonyítani, amióta rendszeres vonu- 



