18 



melynél a vándorló madarak tavaszszal meg- 

 jelennek. Kísérletet azonban mégis teszek. Az 

 x\(jnila közölte a dorpati sorozatokat, Wild* 

 művéből pedig ismerjük e hely hőmérsékletét. 

 Vessük össze e kettőt. 



Dorjmt hőmérséklete az 1839 — 1S44, 1854 — 

 liSG4. s 1866 — 187-"^. időszakok 27 évére vonat- 

 kozik s tesz átlagban : 



Január — 6*9, február — 70, márczius — 29, 

 április 3'0, május lO'O, június 1.5'6 C°. 



Ha ezen adatokból ép úgy, mint Nyitrára vo- 

 natkozólag tettem, kiszámítjuk a vándorló ma- 

 darak megérkezésekor uralkodó hőfokot, a kö- 

 vetkező eredményt kajijuk. A számítás csak 

 azokra a fajokra vonatkozik, melyeket Ghyme- 

 sen is megfigyeltek. 



ím ívrüöUncje 311 fominen pfíetjeii, überall confiant 

 ift. 9t6or cinen ^íerfud) roiíl id) boa) anftoUen. Tie 

 «Sliiuila» (ivad)tc bie Tornatér Serien, auê 

 3i>ilo'ê* SBerfe Ijingeijen fennen mir bie Xcm- 

 peratur biefeè Drteè. $Ber3leiá)en nur sie 33eiben. 



®ie î'emperatnr con îûrpat bejieljt fid) anf 

 27 3a()rebev,3eitvänme 1839—1844, 18:i4— 1861- 

 unb 1866 — 1875 nnb beträgt im 3íurd)td)nítte für: 

 Januar -6-9, február -7-0, 3)îarj -2-9, Slprit 

 3-0, mai 10-0, r^nni 15-6° C. 



aöenn man ans biefen ^Taten — foune id} cö be; 

 äüfllid; 9ii)itra i^'tbaii — ben berrfdientien 3l5ärme= 

 (jrab jnr 3eit ì>er l'tnfunft Der ■iiìanberiiortcì be; 

 redjuet, erí)aít man foUjenPeê rKefnltat. Tie 33e= 

 red)nun9 bejiei;t iiá) nnv auf biejeniiien x'irten, 

 n)eld;e anc^ in ®f)i;meê beobadjtet lonrben. 



Dorpaton mind a 9 faj hűvösebb időben ér- 

 kezett meg, mint Nj'itrán, illetőleg Ghymesen. 

 A hőmérsékleti különbség azonban egyre ki- 

 sebbé válik, a mint az átlagos megérkezés ké- 

 sőbbi és későbbi időszakra esik. Csekély kivétel 

 csak a Scolopax r usi i col a-nál és az Ortygometra 

 crex-nél mutatkozik. 



A megérkezés napjának hőfoka Dorpaton ala- 

 csonyabb, mint Nyitrán az : 



Alauda aruenns-nél 3-1 C. fokkal; a tengerre 

 redukált hőmérséklet 3'5 C. fokkal. 



Sturuwi i'ulgari.s-nA] 4-5 C. fokkal ; a tengerre 

 redukált hőmérséklet 5'0 C. fokkal. 



VaneUus crislaliis-nâÀ 2-5 C. fokkal ; a ten- 

 gerre redukált hőmérséklet 2"9 C. fokkal. 



MotaciU-i alhá-niú'i-') C. fokkal; a tengerre 

 redukált hőmérséklet 2'9 C. fokkal. 



* Teniporatnvverliältnisse dos russischen Reiches. 

 Tabellen. XCIX. 1. 



3n Torpat fanu'ii fänuutiidje nenn 3(rten bei 

 fnijlerer îlUtteruiiç'i an, alò in íiÍDÍtra, be,iicbiint\ö; 

 meife in ("■iljijnu'o. Ter iemperaturîUiiterfdiieb nliv^ 

 aber ftetig fleinev, fomie bie ilnfunft fpätev unb 

 fpäter erfolU- lïiue iH'i'iii!>' -'luona[;nu' jeii^tfid) mir 

 bei Sculopax rusticola unì) (-)rtvgometra crex. 



Ter SBärineiU'rtb ift nni %aa,{ ber ílnfuiift in 

 Torpat ç-(enu9er, alo in 3!i)itra bei : 



Alauda arvensis um :>-l Wrabe C; bie auf Duo 

 ^Weer leciucirte Teiiiperatuv um 3-5 Wrabe C. 



Hturnus vulgaris um 4-.") Örabe C. ; bie auf bao 

 Mttx rebucirte Temperatur um 5-0 ©rabe C. 



Vanellus eristatus um 2"5©rûbeC. ; bie auf 

 òa^ ÏÏÎcer rebueirte Temperatur um 2-9 Wrabe C. 



Motacilla alba um 2-5 Wrabc C: bie auf bao 

 3)îeer rebucirte Temperatur um 2-9 öraöe C. 



* Sie XcnipcvatuviK-r iittiiiffc beá niffifiÇen Sieit^eá. 

 îabeUfii. e. XCIX. 



