31 



alapján azt az eredményt kapjuk, hogy ott e 

 tekintetben ugyanaz a viszony uralkodik, mint 

 nálunk. Ghymescn ugyanis a Scolopax rufiti- 

 cola 22 évi átlag szerint 5'8 nappal későbben 

 érkezett meg, mint a Molacüla alba, Helle- 

 normban pedig 8"7 nappal. A 22 év között 

 mindössze egy (1SS2) fordul elő, hogy Helle- 

 normban a Scolopax nisticola 4 nappal hama- 

 rább jött meg, mint a Motadlla alba; 3-szor a 

 két faj egyidejűleg, 18-szor pedig később érke- 

 zett meg a Scolopax, mint a Motacilla. 



Láttuk föntebb, hogy Ghymesen némely év- 

 ben jóval korábban, a másikban sokkal későb- 

 ben érkeztek meg vándorló madaraink; láttuk, 

 hogy ezen tény a hőmérséklet enyhébb vagy 

 hűvösebb voltához van kapcsolva. Hasonlítsuk 

 már most ghymesi adatainkat a MiddendorÖ'-féle 

 sorozatokhoz, hogj' megállapíthassuk, vájjon az 

 átlagtól való positiv és negativ eltérései egy- 

 idejűleg mutatkoznak-e nálunk és fent északon. 

 Hogy ezt megtehessük, mindenek előtt azon 

 nyolcz fajnak, melyet Ghymesen gróf Forgách 

 és Livlandban Middendorff megfigyelt, mód- 

 szerem szerint számított átlagos megérkezési 

 napját kell bemutatnom. Midőn ezt a következő 

 kimutatásban, a 22. lapon levő Hl. tábláza- 

 ton, feltüntetem, egyúttal zárjel között kiteszem 

 az évek számát is, melyből az átlagot számítot- 

 tam. Az adatok az iSfiC) — 1893. időszakból szár- 

 maznak. 



Jóllehet az átlagos megérkezés napja meg- 

 megszakított s különböző hosszú időszakok- 

 ból, hozzá még az egyik helyen 7, a másikon 

 27 évliöl van számítva, mégis több fontos dolog- 

 gal ismertet meg bennünket a III. táblázat. Ne- 

 vezetesen : 



1879-ben Ghymesen túlságosan korán érke- 

 zett meg az Alauda és Sturnus, az oroszországi 

 állomásokon pedig a szokottnál későbben. Lát- 

 tuk fentebb, hogy akkor szokatlan meleg idő 

 járt nálunk februárban, fent Dániában s a Skan- 

 dináv félszigeten pedig a szokottnál hidegebb, 

 s ezen állapot északon még márcziusban * is 

 uralkodott; azért késett ott fent a két faj. 

 A többi fajnak áprilisban való megjelenése csak- 

 nem rendes s alig különbözik az átlagtól. 



lS8()-ban Ghymesen . késve érkezett meg az 



* Deutsche Seewarte. Rroiiatliche Ueber.sicht der 

 Witterung. 1S!)7. évf. márcz. füzet 20. 1. 



cola in belliéiben 22 ^iiíji'eu uer^ieic^nct luuvbe, or^ 

 (jaítcn luiv anf ®ninb ber ©leidì^eitiiìfeit baô 

 Sh'fultat, ba)^ bort in biefev .öinfidjt baejelbe tk'x^ 

 (jältnife (jerrfdìt, tuie bei une. :^sii OHjijMieô erjdjien 

 nümíid) Scolopax rusticola Innt eineê 22=jäi)n9en 

 Tnrd)fd)nitteö nut 5-8 STage fpiiter aie Motaeilla 

 alba, in yellenorm (jiniießen nni 8-7 Xaù,i jpäter. 

 Unter ben 22 ^aíjmx finbet fid) nur eineô (1882), 

 ín UH'íd)ein nad) öellenorni Scolopax rusticola unt 

 4 Xaç\i: frníjer f'ani nts Motacilla alba; breimal 

 fttinen beibe Slrten jn gletdjer ^át an, 18:ma[ [)iu= 

 gegen evjdjien Scolopax fpäter aie Motacilla. 



SBiv jaben weiter oben, baf? in ©fjtjineê nnfere 

 Syanberoöget in mancben 3'ibi*^'" bebeuteub früber, 

 in anberen viel fpäter anfamen ; nur jat)en, bafe 

 biefe 2:i;at)ad)e mit ber miíberen ober fttbícren 

 ^Temperatur in iierbinbung fteljt. Síergíeidien luir 

 nun unjcre (Sby""^|t'i-" Snten mit ben o. 3Jïibben: 

 borff'fdien ©eden, nni beftimmen jn fönnen, ob bie 

 pofitinen iinb negatioen 3lbn)eid)ungen uoin îurd)= 

 fdjnitte bei uno nnb oben im 3iorben gteidjjeitig 

 auftreten. Um bies tbun 5n fönnen, mufe id) cor 

 3(nem ben nad) meiner ilfetbobe berediiu'ten bnrd)= 

 id)nittlidjen 3infunftètag berjenigen ad)t 3irten a\v- 

 fiif)ren, iueld)e in ©bijmeê ®raf gorgddj, nnb in 

 Sinlanb ^err o. 3)i i b b e n b o r f f oerjeiajneten. ^nbem 

 id) bieê in nadifofgenbem 9(uâu)eife anf íTabeKe III. 

 p. 22 iH'rauidjanlid)e, )et^c id) jugleid) in ^îaren; 

 tí)efe bíe ^aí)í ber Sûf)te íitn^^n, auè roeldien id) ben 

 íi^nrd)fd)nitt beregnete. íTie 9(ngaben ftanunen auò 

 bem ,3t'itranme oon 18G6 biè 1893. 

 I Obtuobí ber Xaa, ber bnrd)fd)nitt[id)en 3ínfunft 

 { aiiê ijäufig unterbrodienen nnb üerfd)iebcn langen 

 3<-'itränmen, überbies an bem einen Crte aus 7 , an 

 bem anberen ano 27 ^nlji'i-'ii berod)net unirbe, mad)t 

 una bod) bie III. !iübeíle mit fo mannen loidjtigen 

 ©htgen befannt. ^îamentlid) : 



^m ^3fl()l'e 1879 trafen Alauda, mtò Sturnus 

 in @bt)meA liberane äeitlid) ein, anf ben rnífifd)en 

 ©tationen íjingegen fpäter ale gembljníid). Oben 

 ía[)cn mir, bafî baniaíá bei nnè eine ungemein 

 luarme aßitternng berrfd)te, oben in Crnnemarf aber 

 unb auf ber ífaubinaDÍfd)en.§albiníel eine faltere aie 

 geioöbnlid), nnb biefer Suftn"'^ berrfd)te im ííorben 

 and) nod) im 9Jiär,i;* barum uerfpäteten fid) bort 

 oben bie äiuei 9irten. T^ie imilpril erfolgte Sinfiinft 

 ber übrigen 9(rten ift beinabe imnnal nnb ooin 

 Surd)fd)nitte faiim uerfcbieben. 

 ^in Sabre 1886 trafen in ®t)i)meâ Alauda, 



*î)eutfc^c®eetiiarte.M)ioiiatiidi)eUelH'rfirtiti'crîiiittoriin(ï. 

 3al)rflnim l^7lt, Diävj^.sjeft ®. -20. 



