23 



Alauda, Slurìius, Molacilla, Vatiellus, Scolo- 

 pax; északi állomásainkon is késtek e fajok, de 

 csak igen csekély mértékben. Nálunk a szokott- 

 nál hidegebb volt az idő, kivált a hónap elején, 

 fent északon pedig a hónap végén a normális- 

 nál melegebb. Áprilisban egész Európában a 

 rendesnél enyhébl) idő járt. 



lR88-ban nálunk ép úgy, mint Oroszország- 

 ban azok a fajok, melyek korábban szoktak meg- 

 érkezni, késve jöttek meg. A február egész 

 Európában a szokottnál hidegebb volt s ugyanaz 

 áll nagyrészt a márcziusról is.^ 



lS75-ben is késve jelentek meg a vándorló 

 madarak, nálunk ép úgy, mint Oroszországban ; 

 ugyanazt mondhatjuk némileg lS8í)-ről is. 



1884-ben valamivel korábban jönnek meg 

 madaraink, mint rendesen szoktak. Februárban 

 és márcziiisban a szokottnál melegebb idő jár.^ 



Ezen, csak nagyjában említett adatokból is 

 ép az világlik ki, hogy miként Magyarországon, 

 iigy az orosz megfigyelő állomásokon is a levegő 

 hőmérsékletének változásaihoz alkalmazkodik a 

 vándorló madarak tavaszi megjelenése. Van né- 

 hány adat a III. táblázaton, hol a megérkezés 

 egyöntetűsége egyik s másik fajnál meg van za- 

 varva. Ezeknél az eseteknél közeli állomások 

 adatai utasítanak arra, hogy melyiknek adjunk 

 elsőséget a többi fölött. Az egyidejű adatoknak 

 összevetése még azon előnynyel is jár, hogy a 

 rövidebb sorolhat hosszabbakra átszámíthatjuk 

 s így megbízhatói ib átlagnak juthatunk birto- 

 kába, mintha magokat a rövid sorozatokat hasz- 

 nálnék. 



Nem is fejezhetem be rövid értekezésemet a 

 nélkül, hogy be ne mutassam Dorpat, Eana- 

 kűU és Eeo megérkezési átlagait, reducalva az 

 1SG() — 1893. évi, de többnyire megszakított 

 hellenormí sorozatokra A reductiót azonban 

 csak azon fajokra nézve hajtom végre, melyeket 

 Ghymesen is megfigyeltek, hogy ezen hely ada- 

 taival is összemérhessük. A következő kimutatás- 

 ban a zárjel között a reducalásnál használt évek 

 száma áll. Előbb a differentia, majd a redukált 

 átlagok következnek. 



' Deutsche Seewarte. Monatlielie Uebersieht der 

 Witterung. 1888. évf. februáriusi füzet 12 — 13., már- 

 cziusi füzet 16 — 17. 1. 



- Ugyauott. 1SS4. évf. fi-bruáfiusi füzet á'i — 2.'?.. 

 uiárcziusi füzfct 20-21. 1. 



Sturnus, Motacilla, Yanellus, Scolopax uerfpatet 

 ein; and) auf ben iiörbíidjcii Statiûiieii uerfpatetcu 

 fid) bicie 3íríen, aber nur in fcljr geringem yjîafîe. 

 Set una roar bie äBittevnng fiifter a(ê gemöíjnlid), 

 bejonberè jn 3(nfange bee ©îonatê, oben im 9torben 

 ober jn 6nbe beo lionato roärmer, aia unter nor= 

 maíeii iíerí)altntí|eu. íym -tpril tjerrídjte in ganj 

 ©nropa eine milbere Söitteruug aie geroö£)níid;. 



:3m rsal)i"C 1888 iierfpäteten fid) foiuobí bei unó, 

 aló in Síu^íanb biejcnigen Slrten, mcídjc aeitíicí)er 

 aiiäufommeu pflegen. SDer február max in ganj 

 europa iälter aio geroöfjnlid) : baâfeibc gilt gröéteu= 

 tfjeiiê and) üom 'íJfíUw^ 



3íná) im lòtOÌjre 187.5 famen foiooljt bei unó, a(ó 

 in 9ïnfîianb, bie Sanbernögel oerfpätet an, òa§i- 

 feíbe faun num and) einigermaßen oom ,"\af)rel889 

 fagen. 



1884 erfd)ieiu^n uufere sBögeí etiimô friifjer, als 

 fie regelmäßig jn fommen pflegen, ^m február 

 unb Wiäx'^ hen-fd)te eine luärinerc SÖitterung aio 

 gemö^iűiá).'-* 



3[nd) auè biefen, mir im SlUgemeinen enuäi)nten 

 9(ugabeii erbefft eô, baß bie 3(nfunft ber îiJanber: 

 übgel im Jyrübliiige ebenfo in Ungarn, als and) auf 

 ben rnííifd;en a3eobad;tungôftationen òen Stempero: 

 tnr:9]eränberungen ber Suft angepaßt ift. (Sé befin= 

 ben fidj auf ber III. Tabelle einige 5)aten, in lueldjen 

 bie @ieid)mäßigfeit ber Slnfunft ber einen ober ber 

 anberen 31rt geftbrt ift. 3» fotdjeii göílcn roeifen 

 une bie SÌngabeii luifter ©tationen barauf bin, 

 uH'liter uor ì)en übrigen ber -Borrang ju geben ift. 

 ®ic 33ergleid)ung ber gleid)äeittgen 3Ingaben Ì)at aud) 

 nod) ben iuiräug, baf, man bie tür.^eren ilïeifjen auf 

 laiujere rebuciren unb fomit in ben 33eft^ oon uer= 

 läß(id)eren ©urdjfdjn itten, alò burd) birecte 33e= 

 lui^ung ber fürjereu Síeiíjeu gefangen fann. 



^d) fannmeiiu^fuv5e3lbbanblungiud)tabfd)(ießen, 

 o[)ue bie nnttleven StnfuiiftSbaten non 3)orpat, 

 3ianafüII unb 9íeo, rebucirt auf bie freiíid) nudft 

 unterbrod)enen .*9elIenoriner Serien ber ^afjre 

 1806— 1893 aiifjuioeifen. Sie Sïebiicirung ift in= 

 beßniir beibenjenigen 3írten ootl.^ogen, loeídje aud; 

 in ®í;i)iuee beobadjtet loutben, um fie aud; mit ben 

 Slngaben biefcs Crteê nergteidien ^u főnnen. '^s^i 

 nadjfolgenben 3Iu6ioeife fte[;t eingeflanunert bie juv 

 Siebucirung oerioenbete 3ln5al;í ber ^a^xe. Cbenau 

 fteí;t bie í)ifferen,^, bann folgen bie rebucirten 

 gjiittel. 



'Seutjci)e©eeitintte. 3JionatIid)eUcl)eíficí)t berSBittenmg. 

 Salirg- lSS8,gebruQr=.t(eft @. 12— 13, ■JJiäi-j=:eeft S. 10—17. 



- ®6cni)aieI6ft. Sa^rgang ISSí-, ge6ninr=$eft ®. 2:2— 23, 

 SUÍatj.-^eft S. 20—21. 



