25 



A madárfajok késése napokban kifejezve Ghymeshez mérve. 



®te in ingen auspiebrücf'te iierfpntung ber 33ogetavteii mit ©íjijmes »erglidjen. 



* Beo nélkül. — Cline :Kco. 



íme, eunyiitlő telik el madárfajaiuknak Ghy- 

 mesen (47° 31' é. sz. ; 30° 36' k. h. FerrcWil) és 

 a négy orosz állomáson (58° 31'; 42° lí)' k. h. 

 Ferrótól) való megjelenése között. Láthatni, 

 hogy e differentia a Stnnius-nai legkisebb (IG'O 

 nap), a .S'coZopaíc-nálpediglegnagyobb(29-8nap). 

 Az Alauda. H'mmiìo és a Cacuiu:^ fajoknál ép 

 úgy, mint a Vanelhis-néii és a MotaciUa-i-iá,i 

 egyenlő a különbség s az ellőbbieknél 24, az 

 utóbbiaknál 28 napot tesz. 



Ha az itt kimutatott megjelenésbeli különb- 

 ség más helyekre nézve is állandónak fog bizo- 

 nyulni, akkor azon hypothesis, bogy minden 

 madárfaj egy bizonyos, meghatározható hőfok- 

 nál jelenik meg, egész általánosságban fenn nem 

 tartható. Akkor e hypothesist körülbelül úgy 

 lehetne felállítani, hogy a későbben érkező fa- 

 jok ugyanazon izothermával vonulnak észak 

 felé, de a korábban érkezőknél a hőmérsékleten 

 kivül más hatások lépnek előtérbe, mivel a meg- 

 jelenésbeli különbség fajonkiut igen változó. 



A megérkezésnél tapasztalható ingadozások 

 okát csak a Hiruntlo rusfica-ra, nézve voltugyan 

 szándékom kutatni ; de mivel sem részletes ada- 

 tok ugyanabból az időből több helyről rendel- 

 kezésemre nem állottak, sem az ingadozás e 

 fajnál nem valami feltűnő, jónak láttam csupán 

 csak a ghymesi szép sorozatok alapján a kér 

 dést némileg megvilágítani s eleget tenni ígé- 

 retemnek, Dielynek a füsti fecske vonulásáról 

 Írott czikkemben (Aquila II. 151. 1.) kifejezést 

 adtam. 



Sieöe ba, fo uicl ßeit nen^cíjt i;iinid)en ber â(n= 

 fünft uníercr ìuHiclartcìi in (^)í)i)ine5(47°3r nörbl. 

 5iU-cite; 36°36' öftí. Sänt;\e pom ^ervo) uiib in ben 

 incv rnífiftten Statitiiifii (.'")S'-3r; 42" 19' öftl. 

 £niu;(ciion Àerroi. '.Jiíio man fiel)t, ift bie|e3)iffoven3 

 bei Hturnus nni fíeinfteníKVO^nge), dei Scolopax 

 í)intíetjen am cU'öfeten (29-8 2;atje). 'öci ben 3írten 

 Alauda, Hirundo unb Cueulus foinol)!, aíí> bei 

 Vanellus unb Motaeilla ift ber llntcrfd)ieb gleid) 

 itnb betriltjt dei erfteren 24, bei íe(5tercn 28 Sage. 



5i>enn ber bier nad)oieioiefene Untevfd)ieb in ber 

 3lnf'nnft fid) aud) bc,uiiilid) anberer Stationen er= 

 meifen unrD, baiui ift bie,t>i)l'otl)efe, bafe jebe ííoí^eí^ 

 art bei einem beiunimten 3Bannei3rabe anfommt, int 

 aUlgeineinen nid)t anfred)t jn erbalten. Tann (önnte 

 man biefc éppotbefe nngefäbr fo aufftellcn, bafebic 

 fpáter anfommenben 3(rten mit berfelben $5fotí)erme 

 nad) 3íorben jiefien, baf? aber bei ben früber an^ 

 fommenben anfier ber Temperatur anbere 2iMr- 

 fnnijen in ben ilorbcrtjrnnb treten, meil ber 

 SínfnnftöHlnterfdjieb ben 3(rteii nad) fel)r uet: 

 fdiieben ift. 



3d) batte jumr blofi bie Sibfidjt bie Urfadie ber 

 bei ber Stnfunft raaijrneljmbaren ©dimanfungen mir 

 bejngfid) Hirundo rustica :;n erforfdicn; ineií mir 

 jebod) UK'ber fpecielle 3lngaben am benfeiben S^it-' 

 rtinmen non mebreren Drten jur îSerf ügiing ftanbcn, 

 nod) bie Sdiioanfnng bei biefer 3(rt befonberô anf; 

 faHenb ii't, fanb id) es für gut, bie (Vrage blofe auf 

 @runb ber uollftiinbigen ©i^iimefer Serien einiger^ 

 mafjen 511 erörtern unb meinem i\'rfpred)en, locl^eâ 

 id) in meinem 3lrtife[ über ben 3"íl öer i)íaudj= 

 fduualbe (SUiuila II, S. 151) 3lu5brud neriiel), ge= 

 9ered)t ju roerben. 



AnuUa. IV. 



