2ß 



A fürjről (Coturuix coturiiis auct.) és aunak ÍÖnncdmnncit iilm- ùie «òladjtel (Ooturuix cotuniix 

 alakjairól. auct.) unît iljrc JFonncn. 



Schmidhoffeni uemcs TscHusi ViKToii lovagtól. iicn Isictov íKiltov u. ífdjuíi ^u 3 d)iuibl)of f cn. 



Dr. Madarász Gtula úr az Aquila III. év 

 folyamában (1S96. p. i20(")— Í208) megkisérlette, 

 hogy önálló alakként restituálja a Baltlamus- 

 féle fürjet [Coiurnix bahlami Naum., Müll., et 

 Brohm), a melyet azóta csaknem minden auctor 

 egyesített a közönséges fürjjel {C. cotiiraix L.). 

 Czikkét Keulemanstól való sikerült színes tábla 

 kíséri, s ez egy Baklamns fürjet ábrázol, a 

 mely magától Brehmtől (L. Clir.) való s mely- 

 nek etikettjén (Marlrid, 3(). V. ISCO) Brelnn 

 saját kezeirása látható. 



Madarász lir ezen czikke arra késztetett, hogy 

 az idevágó irodalomnak s nagyobb összehason- 

 lítási anyagnak alapján én is foglalkozzam a 

 fürjnek úgy az európai, mint az afrikai és japáni 

 formáival. Vizsgálataim eredményét, a mely 

 ellentmond Madarász úr nézetének, röviden 

 összefoglalva a következőkben adom. 



Brehm a Cotimtix baldaminak (Naum.,* 

 Müll, et Br.) ilyen dingnozisát adja a Vollständ. 

 Yogelfangban ilS.55, p. 274): 



« Teste hátfelé aekgijalran fekete az alapszíne, 

 a Ilim 1W fafaja rozsdabarna (s ezen szín nyo- 

 mai a nősténynél is megvannak), forokfoltja 

 feketés kétoldalt vonalban hnzódik az állkapocs 

 alatt. Olaszországban ; Németországban ritka. » 



Bkehm a nevezett könyvnek 416-dik lapján 

 utólagosan ezt is említi: «a fürjeknek kettős 

 vedlésük van s e miatt a Baldanms-féle fürj 

 téli ruhájában hasonlóvá lesz a kőzőméf/eshez.» 



Az a rendkívüli változékonyság, a mely a fürj 

 mindkét ivarának uagyságálian, de kivált szí- 

 nezetében s a hímek torkának rajzában nyil- 

 vánul, általánosan ismeretes s különböző el- 

 nevezésekre szolgáltatott okot. így Naumann J. 

 A. (Naturgeschichte d. Vög. Deutschl. VT. 1833, 



* A Baldaiiius íűrjuck aiu-tora iioiii Cííye<bil Brehm, 

 mint a hogy azt rendesen idézni szfd<táls, hanem, mint 

 föntpbh enditém, Naum., MüH. és Brehm. 



,<òerr :ò. u. ÏÏiabavdB ucvjudjtc in bief cm :,"si.iuv= 

 uni (III. ISiX), pp. 20G— 208) bic dou tl)r. 1'. 

 'ih' ci) m ill bie Siteratur ciiu3efül)vte äklbaimiö- 

 2l>nd)tol (Coiurnix baldami Naum.. Müll, et Bu.), 

 nu'ld)o feitljcr non faft alleu 9lutoreii luicber mit bov 

 !loniö()iiIid)en 3Snd)tc[ [C. coturnix (L.) lun-einiçU 

 rourbo, ju veftituieren. ©eine Íívbeit ift uon einer 

 tveff[id)eii, non 3. S. £en leninnâ aniU'fo'tiçUen 

 Xa^d beç^eitet, auf ineldjerein non (Sijr. Í. 'lìvebnt 

 t)ervn()renbeQ nnb non ibin etiqnettierteô cf ad. ber 

 33albamuê=3Bad)teI (îlùibrib, 20. V. 18ßO) hax^ 

 geftcüt ift. 



SteferaSerfud)u.5DíabaráB'ueranln6temi(íö,nnd) 

 etn(^e[)enber mit ber einfdiläi^iiU'n Viteratur über bie 

 europaifdje, foioie bie afrifanifdje nnb japainfd)C 

 2Bad)teIform nn? llnterfudiung eineê c^rofeeren Satg^ 

 ÎJfatcriatêju befdiaftiiien.iJ^ie barano fid) erii,ebenben 

 ílíefuítate, melcbe ì>m v. 'íJiabardtVídjen 3ln^ 

 fdianuiiflen loiberfpredjen, finben fid) am Sd)lnf;e 

 fnrj vefnmirt. 



5)ie SBrebm'fdie Tiiacvtofe ber Coturnix bai- 

 dami Naum.*, Müll, et Br., im «'ÍHillftciiib. 

 Isoijelf.», 185.5, p. 274 lantét: 



«3(nf bem Dberförper oft mit fdiroarser 

 ® r n n b f a r b e, beim cf nt i t r ft b r a n n e m tó e= 

 íid)te, uumon and) baê ? eine ©pur jetgt, 

 nnb fdimarsem Äeblffecf, iue(d)er fid) in 

 ©eitenlinien unter ben 33 a den hinfiel) t. 

 ^sn Strtlien, feiten in Tentfdifanb.» 



^sn ben 9iad)trägcn jn noviKnainitem iënd)e be-- 

 merft nod) iU-eljm anf p. 4ir): «bafi fie (bie 

 aBad)tcln) eine boppelte ^Jfanfcr I) a de 11, 

 b u r d) 10 e ( d) e bie 33 a 1 P a nt n = 2B a d) t e 1 i m 

 213 i n t e V f I e i b e berge w I) n l i d) e n ä l) n ( i d) 

 ro i r b » . 



S^ie ganj anBevorbentiid;e 3!ariabiiität ber 

 aSíadjteí in 33e5ng anf bie Oröfje (bei beiben (^k- 

 fd)Ied)tevn) nnb gan,^ bcfoníerö in 33e,uig anf bie 

 Färbung nnb ,;>eicl)nniig ber .sîeble (bei ben l'fànn- 

 djeni ift allbefannt nnb fanb ihren ilnôbvnd in 

 üerfdjiebenen 23eiu'nnnngen. So loer^en nad) 3- 9t- 

 9{ a n m a n n (ííatnrg. b. 3íög. J^entíd)l. VI. 1833, 



* giir bie aoIi)nmuâ=3Bot[)teI ((üt lűtljt tSIj. l'. Í8v. alo 

 aUeiniiíer íhitor, wie câ in allen Zitaten nngeflcl'en luivb, 

 ionbern, ivie oben bemertt : 9Î a u 111., 3)i ü 1 1. nnb Î) r. 



