29 



egészen el is tűnik. A Iiomlok, a fej oldala s a 

 torok majd fakóbban, majd sötétebben barna- 

 vöröses, s ez a szín a begyen tiszta barnavörösbe 

 változik, fehér szárfoltokkal megszakítva. A lá- 

 gyék tollai igen élénken barnavörösesek, s ezek- 

 nek, valamint a dolmánytullnknak széles fehér 

 szárfoltjába élénk l)arnavörös szín is vegyül. 



DbesserH. E. (Birds Eur. VII. p. lU. 1878) 

 a ki a színeknek, kivált a hímek torka színe- 

 zetének nagy változékonyságát szintén kiemeli, 

 úgy nyilatkozik, hogy az ornithologus haj- 

 landó volna két vagy három önálló fajt felállí- 

 tani, ha lehetséges volna megkülönböztető ha- 

 tárokat vonni közéjük. 



Dresser a fürjek színezetét az elterjedési 

 területek tekintetéből alapos vizsgálat alá vette 

 s arra jött rá, hogy a közönséges — tehát inkáljb 

 északibb — fürjnek fehéres a torka s ezt alul- 

 ról két félkörös, rozsda- vagy sötétbarna szalag 

 szegi be, a melyhez a fej oldalairól haladó ha- 

 sonló színű vonalak is csatlakoznak ; de, mint 

 megjegyzi, majdnem épp oly gyakoriak az olya- 

 nok is, a melyeknek torka részben vagy egész- 

 ben feketebarna vagy rozsdabarna. Egy másik 

 extrem alaknak egész torka s feje oldala élénken 

 rozsdavörös. Ez utóbbi ritkán mutatkozik Eu- 

 rópa északi s középső részeiben, ellenben ural- 

 kodólag lép fel az azovi, kapverdi szigeteken, a 

 Mauritius szigeten. Délafrikában, Kínában s 

 Japánban; némelyikének azonban több-kevesebb 

 feketéje is vau a torkán. 



Dresser messzire terjedő összehasonlításai 

 azt bizonyítják, hogy a déli (afrikai) s a keleti 

 japáni, kinai) fürjek kisebbek, mint az euró- 

 paiak ; előbbiek általában élénkebb színezetűek, 

 de torkuk színezete változékony. A délafrikai 

 Port Elisabethből való három darabnak igen ki- 

 fejlett fekete torokfoltja volt. A japáni és kinai 

 fürjeknek feje oldala s a torka élénken rozsda- 

 \örüs, csak ritkán látszik e részeken a fekete 

 folt nyoma. Dresser végül megemlíti, hogy 

 <i eleinte hajlandó voltam ezt az (utóbbi) alakot 

 jellemvonásai alapján megkülönböztethetőnek 

 tartani, csakhogy találtam Déleurópából, az 

 Azovokról, s Maurítiusról való darabokat, a 

 melyek teljesen megegyeznek a Japánból s Kíná- 

 ból valókkal." 



lueniij ficfitlmv imí uoridimiiiticn [u'i &cii '' c? ím 

 grtìljliiujèt'loiie bciiuUje gaiij, bie 511 öieíer Seit feljr 

 febljnfte garlieu tuifiueifen. Sie Stirn, bie .topf: 

 feiten unb bie Kef)Ie geigen ein md)x ober lueniger 

 mnttcë nnb bunfleô ÍH-aunrbtfjíicí), lueícfie ívörbiing 

 auf bem Svropfe in reineê iìraunvott) ttln'vtu'íit unb 

 bier bure!) bie meifu'n geberfdjiifte uuterbrod)en 

 lutrb. 3)ie ^lanfenfcberu finb fe^r íebíjoft braun= 

 rötljltd) unb itjve gvofìcn lucifìen Sd)aftftreifen, toie 

 bie ber i£d)u[tcrfcberii unb beò ÍJlanteío Ijuben ein 

 reiueô unb (cbijnfteè 33raunrot^. 



^. e. S)reííer (Birds Eur. VII. p. 144, 1878), 

 u)cíd)cr i}íeíd)fa[(o bie grofìc 'iiarinbilität, fpecieií in 

 ber Äeljlfärbunij ber iOiämidjen Ijeroorljebt, iiufìert 

 fid) bat)in, bafe man öeneigt fein tonnte, 5uiei ober 

 brei Wirten 5U unterfd)oiben, menu eô eben nidjt uu: 

 möijlid) roäre, für felbe lluterfdjeibnngêgvcnjen ju 

 finben. 



® reff er unteriieljt bie g-ävbung ber 3Bad)teI 

 nad) ibrer Verbreitung einer eingeijenben Un: 

 terfud)ung, ans lueldjer refuitiert, baf; bie ge: 

 roől)n(id)e — alfo me^r novblid^c — eine wái- 

 lidje ,tel)(c i)at, bie nad) unten jn non jiDei 

 Ijalbfveisförmigen roft^ ober bunfelbraunen ììanbevn 

 umgeben ift, an meldte fid) äljulid) gefärbte Sinien 

 unter jeber Eopffeitc anfd)liefîen; aber man fieíjt, 

 beinerft berfelbe, faft ebenfo häufig (iremplare mit 

 tl;eihueife ober faft gan, fd)a)ärjlid):bvaunem ober 

 roftbrauuem ^oljlfled. (Sine anbere ertveme jÇorni 

 bat bie ganje Keble unb bie SUipffciten febbaft roft^ 

 roti), l'et^tere jeigt fid) mir feiten im nörblid)en unb 

 centralen Europa, bagegen aber im füblid)on unb 

 fdjeint bie uor^errfdieube Jvonn auf ben ^Ijoren, 

 ben (îapuerben, auf îlîauritiuê, in Süb^Slfrifa, 

 Gfjina unb 3'iP"'> 5" H'i"! einige berfelbeu bnben 

 aber bounod) uu'br ober lueiiiger Sdjioarj auf ber 

 Ee[)le. IHuo ben meiteren Uuterfud)ungeii 3) r e f f e r'o 

 ergibt fid), baf; bie fübiid)en 3i.iad)toln ^í^frifa) unii 

 bie bftiid)en {^sopan, CSi)ina)beii europäifd)en gegen: 

 über fteiiierciH'rljäitniffe aufineifen. Cirftere finb im 

 allgemeinen inteufiuer gefärbt, bod) unterliegt iljre 

 S^eblfärbuug and) ber ÌH'ranberlid)feit. Srei non 

 itjm unterfudjte (Sreuiplare inni ^^ort ßlifabetl) 

 in ©üb:i'lfnf'a, batten ben fd)ioar5en ,*i\eblflcrf febr 

 entmidelt. Tie papait: unb tìbiiia='ìi>ad)telii babén 

 bie Äopffeiten unb bie Äcble lebbaft roftrotb, feiten 

 mit einer Spur eines fd)ii.iar,^en 'Jlecfes auf felber. 

 Treffer beinerft 311111 ©d)[iif;e: «'^á) mar juerft 

 geneigt, biefe (Voriu alö biftinct anjufeljen, aber id) 

 faiib (£}.;emp[are, auê bem füblid)eii Europa, non 

 ben 3(,UH"eii unb 'il.liauritiuô, bie genau mit anberen 

 uou tiljina unb i^npim übereinftiiiimten.» 



