30 



Seebohm h.* (The Birds of the Japauese Em- 

 pire 1890 p. :.578) csiik a Cot. coin»iiiitis nevet 

 fogatljn. el a japán fürjre \'anatk(izólag, s azt 

 mondja, hogy ez a fürj klimatikus elváltozásokat 

 mutat. Szerinte a japán fürjek valamivel kiseb- 

 bek, mint a mérsékelt égöviek. A kinai fürjeknek 

 nyári ruhájukban gesztenyebarna a nyakr;k, az 

 afrikaiaknak ellenben inkább rozsdabarna, de 

 minden képzelhető átmenet megvan e kettő 

 közt. Japánban akadnak egyesek világos torok- 

 kal, (valószínűleg Szibériából való telelők) s 

 egyesek vöröses torokfolttal s ezek az állandó 

 lakosok. Ha ez utóbbiakat mint subsjjeeieseket 

 különböztetjük meg, úgy C. cotnmuith japonlra 

 névvel kellene őket neveznünk s ezeknek el- 

 terjedésiterülete Keletszibéria, Japán s az északi 

 Kina volna. Másrészt azonlniii a vörösnyakú 

 alak Déleurópában is gyakori, u világosnyakú 

 szibériai fajta pedig Indiának s Délkinának is 

 lakója. 



OoiLViE-ü-KANT-nak, kinek a british Museum 

 óriási anyaga állt rendelkezésére, kitűnő alkalma 

 volt, hogy a füi-j kérdés tisztázásához hozzá- 

 járuljon. Vizsgálatainak eredményét «Notes on 

 the Genua Colurnix» czimen, (Ann. Mag. Nat. 

 Hist. X. 189^. p. 109—171) s a «Cal. B. Brit. 

 Mm.» XXII. kötetében (189:3. p. ïJ29— i240) adta 

 közre. 



Szerinte a meghatározás kulcsa ilyen : 



«II) áll és torok fehtr, Icki'tc szaliigKi'l. a iiu'ly az 

 állon kczilőilik s a torok kozriiéii,' 

 vonul. 



(.'. rtiturni.r J . 

 I}] « « II élénken viii-osrs ^'c.szt.onyphai'nii, a. 

 fekete sziilag olyan, mint az i'lőlilii- 

 nék 



(,'. l-IIJII'Usis. J 



c) II « II sötét téfílavörös, lökete i'ajz iiyoiua 



nélkül. 



(I. jll/IOllicK. J 



d) Az áll és a nyakolilal tollai Ichéiek, i'övidek, 

 elkerckitettek ; a toiok közepén fekete szalag 

 nincs : 



((' nagyobb, szárnyhossza i-2 C rotiirni.r. 2 

 b" kisebb « :!N C. cíijtensis. J 



(') Az állnak s a nyakolilalának tollai niegnynltak, 

 lándzsaalaknak, egyik vagy niimlkét ohlaliikon 

 vörösesen szegve; a torok közepén lekele szalag 

 nincs. 



(Ì. jíipnnicii. J .» 



§. S cobo 1)111* (The Birds of the Japanese 

 Empire 1890, p. :>78) ncccpticrt für ite jnpauiid)C 

 SlHulitcí luiv ben ''.)ïaineii Cotuniix communis nub 

 jai^t, bafi fie fliinatifdieu ÌMiviatioiUMi initeninn'feii 

 fei. 'lindi ilini fiiib bie tvopifdien Àovmen im ivm^ien 

 ctiiuiâ fíetner ale jene ano ben cV'iui'if'iiUi-'n C'ío; 

 génben. T^ie d)ineftfc^en ílínditeln íiaben im òonimer: 

 fleibe ben .'çtaiô incljr faftanienbrann, oie afvifani; 

 fdien meíjr roftbrnun, bod) finben fid) alle mőgj 

 lidien S'U'íclHMifonnen oor. :fsn Zs^^yan trifft man 

 meídje mit lieller Sleliíc (antjeblid) alo aiiintergäfte 

 auê Sibirien) nnb meldie mit rötlilidiem .Slehlfled 

 atôStanbiùiiU'l. "ÎIh'iui man lefiteve alò fnbfpecififd) 

 i)erfd)ieben betrad)tet, mären bicfelbcn alo C. com- 

 munis japonica ju bejeicönen unb H)x 3Serbrettnngê= 

 gebiet inttre D.=©ibirien, gapan imb baô närblid)e 

 (Siiina. 9liiberfeitö foil bie rott)l)alfige ^çorm bänfig 

 inS.:(£nvopa luirfonimen nnb bie,ìBad)teln:Csnbien5 

 nub ©.:(£l)ina'o ,inr ti)pifd)en ïKaffe mit bellem .vialfe 

 gehören. 



Í? g i l u i e - (Ì) X a n t, Pein bao grofjavtige Hiatevial 

 beö britifdjen ÎHiifeumo jn Sebote ftanb, bot fid) 

 I in fei bem eine trefflidie (^jelegenbeit, jnv Klärnng ber 

 3i.>ad)telfrage luefentlid) bei^ntragen. î)aô Érgebnife 

 feiner Unterfndinngen legte evin feinen «Notes ou 

 the Genus Coturnix» (Ann. Mag. Nat. Hist. X. 

 1893, pp. 109 — 171) nnb in bem non it)m bear: 

 betteten XXII. iknbe bes «Cat. ì>. lirit. Mus.» 

 1893, pp. 2á9 — ^240), mu and) erftere 'Jlrbeit .iiim 

 9lbbnicte gelangte, nicber. 



3ein iieftimninngofdiluffel hintet : 



«a. .«inn imil SUljIe lueijs, nut einem fcljin-jen iüanbe, 

 bas am kinn beginnt unb fid; iur 

 Sleljlniittc fjcrabjieíjt. 



C. coturnix c? ■ 



b. » II « U'bljiift vcitl)ltc[)-taftanienbvnun, mit 



jd)iunräoni SJuitbe iute oben. 



0. eapensis cJ* . 



c. II II « buníol ä'i'Jt'l'utl) , oI)nc jebe 



íc^ioatse ,Sf'tí)iiiin!l- 



('. japonica cf • 

 il. -^chexn bc'3 .«itinû unb ber .«etilieiten lueifi, tuvä 

 unb aliçtevuiibet; fein auf bie Sioljliuitte fid; Ijevab- 

 .iieljenbe'S jdjaiavjes 53nnb 



a' flröfjcr, Slüflel circa •1-.2 C. coturnix J. 



Ír tlctner, « « 3.« C. eapensis Ç. 



e. Jebern bi-ö ,«iuní unó bor .«etjlíeiten uevlüngert 



unb lanjettfövmiűi, gciiúUjuIid) anj ciiiev obcv beiben 



©eiten rijtlilid) geriinbevt; tcin auf bie ,He!)lmitte 



fid) I)erab3iel)eubeá jdjiuar.jes. SJaitb. 



C. japonica J .» 



* Lásd előbbi *-ot. 



