35 



változatokl>an kapcsolják egybe a két extrem 

 alakot. Ilyen szinü egj'edeket, amelyek ami für- 

 jünk rozsdás változatát képviselik, Baldamus- 

 fürjnek {Colurììix baldami Naum., Müll, et Br.) 

 nevezték el. 



Az a jegy, mely Ogilvie-Gr.^nt a szerint japáni 

 fürj nőstényét a mienkétől megkülön1)özteti, az 

 áll s a torok oldala tollainak megnyúlt, lándzsás 

 volta, a mely a fiatal hímnél is megvan az első 

 vedlésig, Sejnegek szerint nem megbizbató, mi- 

 vel határozottan igen vén hímeknél is, melyek 

 toroktollainak Ogilvie- Grant szerint rövideknek, 

 elkerekitetteknek kellene lenniök, ezeknél is 

 előfordulnak a megnyúlt, lándzsás tollak. 



Mivel továbbá Sejneger egy Erdélyből való 

 példányon is megtalálta a megnyúlt, hegyes 

 torokoldali tollakat, bebizonyult, hogy ez a ki- 

 zárólag a japáni fürjnek tuljdonított sajátság 

 nem szorítkozik tisztán erre, noha ennél, mint 

 Stejneger állítja, erős hajlandóság van az áll- 

 barkó képződésére, de ez szintén csak olyan 

 egyéni változékonyságra vall, mint a torok szí- 

 nezete. 



Nagyobb sororozatok megvizsgálása s a tel- 

 jesen kiszínezett hímpéldányoknak különös 

 figyelemmel való kísérete alapján a három for- 

 mára nézve a következő meghatározási kulcsot 

 adhatom, a mely javarészt kifejlődött hímekre 

 van ahipítva : 



Felül barna, sárgásfehér hosszanti s harántos sávok- 

 kal; alul szennyesen sárgásfehér; a lágycktollak széle- 

 sen rozsdasárgával szegve. 



Tipikus, ha a torok fehér s rozsdástól egészen a 

 feketéig változható kettoshorogalakú rajz van 

 rajta; az állnak s a torok szélének tollai róvidek 

 s elkerekítettek. 



Variálhat helyenként (délen s délnyugaton) s 

 individuálisan is akként, hogy a torok s a pofa 

 rozsdástól egész feketéig szinezödik s az áll s 

 a nyakoldala tollai kivételkép megnyúlnak s 

 lándzsásakká válnak. 



Colurnix coturníj- cdturni.r (Íj). 

 Felül élénken színezett, a hosszanti s a h'arántos 

 sávok inkább rozsdasárgásba vagy tisztán rozsdásba 

 hajolnak: a test alja is élénkebb szinü; a lágyéktollak 

 barnásvörössel szegve. 



Tipikus, ha az áll, a torok s a fej oldala s a homlok is 

 sötéten téglavörös, s a kettöshorogalakú torokfolt 

 hiányzik. 



Variál individuálisan, a mennyiben elmosódottan 

 vagy kifejletten mutatkozik rajta a fekete ho- 

 rogalakú folt ; álli s nyakoldali tollai majd 

 rövidek, majd megnyúltak s hegyesek. 

 Colurnix colurnix japonica (Tomm. ot Sehleg.) 

 Felül intenziv színezetű (a hosszanti s harántos 

 sávok rozsdaszinűek, a sötét részek feketések) ; alul, i 



iSrtrcm ueniiitteluö. íevartiij i^ofärbte Ísöíjel, lueldje 

 bie roftfarbicje ^pljafe iiuíerer 'JL'ad}telfonu bat= 

 ftefleit, roiirbeu als 33albaimiô:ÎBnd)teiit (Coturnix 

 baldami Naum., Müll, et Br.) bejeídjnet. 



3)aê uon D g i Í u i e = © r a n t alâ djavatteriftijdieê 

 5]îcrfmni ber roeiblidicii japainjdiou 3lîad)tei jum 

 Uiitcr)d)icbc l'on ber curupaifdjeii angegebene nei'; 

 längerte iinb liin^u'ttförmig gebiíbete ©efíeber bea 

 Äinnö iiub ber .sieljlfeiten, luefdieè nod) iljm and) 

 òa^ junge 3J(flnndjen bio jiirílíaiiter tragt, íjatnad) 

 £. (Stejneger feinen bingnoftijdjeu íBert, ba bei 

 uiiäuieifelfiafteu febr alten l1Jiännd)en — bte naâ) 

 Dgí(uíe;®rant fnrjeo, abgerunbeteô îîeblgefieber be: 

 ftijen Jollen — and) ucrläiigerte, lanjettförinige 

 Sleí)lfeberu gefnnben luerben. ^a Stejneger 

 roeiterê an einem )iebenbttrgiid)en (Srempiar, 

 cf, ucriängerteo, jngeipietca ©efieber an ben 9íd)U 

 jeiten conftatierte, fo ift bamit erioiejen, ba^ bieje 

 anêidiliefelid) ber jopanifdjen 3Bad)te[ jiigefdjriebenc 

 Gigentt)üniiid)feit nid)t auf bieje allein beutränft ift, 

 lueniujleid) and), mie S t e j n e g e r fid) auSbrüdt, 

 bei btefer eine fräftige 3îeigung sur 33i[bung üon 

 93ortfebern norbanben ift, bie jebodj eine äbniid)e 

 inbiuibueüe üaviabilität jeigt roie bie Ëeblfarbung. 



iüíad) llnteríudjuiug größerer 3íei!)eu und ípe= 

 cieller 33eriidfid)tigung anôgefdrbter mäiuilidjer 

 ^nbiuibnen läfU lid) folgeníer od)[üjíe[ ftìr bie 

 sBeftimniniuj ber brei Airmen aufitellen: 



Oben braun mit gctbÜc^Miieifieii Säiigo- unì) Ciiet: 

 flreifen; unten Íc5mu(5ig.-(je[blici)--aieiji; SBeiájenfebetn mit 

 breiten toftgcUicn gcbcwäiibern. 



ÍDpijcf): Síelte weijj mit voflfatbiger bis idjioacjet 

 tinterfötmiger 3í'tí)"iii'!U tfíbern bea SinnS unb 

 ber >>al3feiten futs unb abgevunbct. 



ijariiert locol (im S. unb ®.iSl-.i unb inbi-- 

 uibuelt mit roftfatbiger bis jci)iuorjcr Hcl)le 

 unb ebenjolc^en äi-angen; gebevn bes 

 Sliniis unb ber .tmlsíciten auSnaljm^roeiîc 

 nevliingert unb lanjettformig. 



Coturnix coturnix cotnruix (L.). 



Oben lebl)aftev im iSolotit, Sänge= unb Tiuerftreifen 



met)r ins Sioftgelblidjt' bis Sloftfarbige ätef)enb ; Untetfeite 



gIeid)faU5 lebijnftev; äBeic[)enfebern bväunltrf)=roti) ge= 



jäumt. 



ïypiid); Sinn, Sel)Ie luib .Sopficiten (ttud) itirne) 



bunfet jiegdrotl), oljuc anterförmige ,áeicf)nung. 



aSnriiett inbiuibucll mit uubcutli(f)er bis 



beutltcf)cr fd)iuat5ev antei-förmiget S^i^= 



nung, mit ober o[)nc »erlängette lan;ett-- 



förmige .Hiiui; unb öalsicitcnfcbern. 



Cotiu'uix i-oturnix japonica (Temm. &■ Schleg.). 



Oben buvd)gel)enbâ iiiteiifiti gefärbt (SäiigSä unb 



Cuerftveifcn voflfarbig, buntle '^iartieen ict)n)ätj[id)i ; unten 



roftfnrben überflogen, befonberS bie Sîvopfpartieen; Souj 



numg uon 5"'''"f'^"f'^^'-'''" i'oftfavbig bis roftbraun. 



