37 



Elterjedés: Japán, Mandzsúria. D. K. Monpjolia ; Kina délre Kantonig; akadt Blintan és Karen-nee-ben is. 

 (Ogilvie-Grant, Cat. B. Brit. »Ins. XXII. 1S03, p. 2401. 



SSetbrettung: Sopo"' 3)íanbíd)urei, ©..•D.--3)iongolien, Sl)iiia, füblic^ bis Hanton; esemplate unitbcn nud) in 

 Söljutnn nnb ,«aren=nee erbeutet {OGtruie=®rant, Sat. S. SSrit. Wu\. XXII. 1893, p. 240). 



Coíurnix cotumix africana (Temm. et Schl.) 



Perdix coturnix Webb, et Bertli., Oru. Can. p. 29 (183G— 1844). 



Coturnix vulgaris africana Temm. et Scbleg., Fauna Japon, p. 103 ( 18.50). 



Coturnix dactylisonans Strickl. et Sclat. in Jard., Contr. Orn. 18.52. p. 1.57. 



Coturnix communis Cass., U. S. Expl. Exped. p. 288 (18.58). 



Coturnix eapensis Licht, in Gray, Handl., B. II. p. 268 (1870). 



Ortygion coturnix (Webb, et Berth.) Godm., Ibis, 1872, p. 219. 



Cothurnix dactylisonans (Strickl. et Sclat.) Hol. et Pelz., Beitr. Orn. S.-Afr., p. ISS (1882). 



Coturnix coturnix (Webb, et Berth.) Sharpé in Layard's B. S.-Afr., p. (i03 (1SS4). 



Coturnix subsp. a. coturnix eapensis (Liclit.) Ogilvie-Grant, Cat. B. Brit. Mus. XXII. 



p. 237 (1893). 

 Coturnix coturnix africana (Temm. et Schleg. ) Stejueger, Proceed. U. S. Nat.-Mus. XVI. 



p. 766, Anm. (1893). 



Elterjedés: Dél-Afi-ika, körülbelől a déli szélesség 15°-ától délre ; Mauritius, Madagaskar, Comora-, Cap- 

 verdi-, Kanári-, Madeira-, Azori-szigetek (Ogilvie-Grant, Cat. B. Br. Mus. XXII. IS93, p. 238). 



a>er bt eitung: ®.=3tfrita, fiiblid) ungefätjv üom 15" iübl. 33reite, ïïîanritiuS, fflìabagn^cav, Gonioren, 6ap' 

 »erben, Êanaren, Ïïiabeira unb áljoten (Dgiluie--@rant, Sat. m. S3rit. ïïhij. XXII. 1893, p. 238. 



S most még néhány megjegyzést a dr. M.\da- 

 KÁSZ úr czikkére vonatkozólag ! 



A IvEULEMANstól ábrázolt Baldamus-fürj lát- 

 tára az, a ki a mi vonuló fürjünknek csak tipikus 

 példányait ismeri, hajlandó abban legalább is 

 egy más formát látni. A fürjek tanulmányozása 

 azonban arra oktat bennünket, hogy a toroknak 

 s a fej oldalának színezete rendkívül változékony, 

 úgy egyénileg, mint lokálisan is. A számtalan 

 átmeneti alak, mely a végleteket szakadatlan 

 sorozatban kapcsolja össze, megnehezíti a három 

 forma fixirozását s szükségessé teszi, hogy azo- 

 kat a végleteket vegyük tekintetbe, a melyeken 

 a jellemző sajátságok a legtökéletesebb fokban 

 vannak egyesítve. 



Úgy látszik, mostanáig a Cotimúx baldami 

 név kivétel nélkül az európai fürj szinonimja- 

 ként szerepelt, mint a hogy Brehm Chr. L. is 

 európainak tartotta, azt mondva, hogy előfordul 

 e fürj n Olaszországban ; ritlián Németország- 

 ban«. A Baldamus-fürjet a délafrikai alakhoz, a 

 C c. africana (capensis)-hez vonni, mint a hogy 

 azt Madak.(sz tette, teljességgel helytelen, a 

 mennyiben úgy az afrikai, mint a japán forma, 

 állandó tartózkodási hehjü, a Baldamus-fürj 

 ellenben vonuló madár, tehát a nevezett két 

 alaknak egyikéhez sem tartozbatik. 



9?uu nod; eimcje 33emerfuii9eii jii bem v. Wiaba: 

 ráfe'ídicu 3(rtifcf! 



aSeim mail íiao fdjöne ;3- ®- ^ t' " 1 1 m la ii'fdjc 

 ÍBilb liotvad)tet, uie[d)eô Me «33a[bamuê=2!Bad)ieli> 

 barfteUt, jo fomite bevjeiiiçvv bem nur typijdje 

 Ëi:eiiiplare uiiferev ,3i'öii"id)teí üovlieijen, geneigt 

 fein, in tí)r ju minbeftens eine anbere í^orm ju ev: 

 blicEen. Daè Stubium ber ÍBa(^teí aber leiért uná, 

 baf; bie Cetile nnb bie .Stopffeiten in Aärbnng nnb 

 ,3eid)iuing eine gan,^ anfeerorbentlidje ''iHuiationS-- 

 fdíiigfeit 6efi|en, bie fid) iiibiuibnell nnb local 

 ändert. 3)ie jal^lreid^en Uebergäiuje, uielu)e bie 

 Êrtreme in nnnnterbvodjeiiev 9ìei[)c uerbinben, er= 

 fdjroeven bie "Jviriernng fd)arfer ^^iagnojen für bie 

 brei gormen, lüesíjalb man jur Unterfd^eibung ber= 

 felben bie er treni en 33ilbnngen, in lueidjen fie 

 am BoUfonimenften iiim ííuebnicfe gelangen, ^eraii; 

 jujieíjen geäroungen ift. 



SSiâ^er iinirbe berSîanie Cotumix baldami anê^ 

 nai)mê[oê, mie eê fd^eint, jn bm ©nnonpinen ber 

 europaifd)en SBadjtct gebogen, mie and) 6f)r. 2. 

 33 ret; m (1. c.) fie afe e ii r o p ä i f d; betrad)tete, ba 

 er in feiner furzen ^iinbortangabc fagt: «^n 

 italien, feiten in T}e ii t f d) 1 anb.» Sie 

 jur fübafrifanifd)en (Vorin, C. c. africana (eapen- 

 sis), ju jieíien, mie es v. îlî a b a r á f? getfian, ii"t 

 ganä nngered)tfcrtigt, ba biefe ebenfo mie bie 

 japanifdje ein ©tanboogel ift, mäljreiib «C. bal- 

 dami» jiiei)t, alfo mit feiner ber beiben feben= 

 tären SBad)te(formen ctmaô ^n tijiiii bat. 



