38 



S a ciBaklamus-fürj» nem is igen hasonló a 

 délafrikaiboz, mert nincs meg a hátának s a 

 testealjának az az (Hénk szinezete, s ha már ha- 

 sonlóságot keresünk, akkor is inkább az afrikai- 

 nál kevésbbé intenzív színezetű japáni alakhoz 

 áll közelebb a Baldamus fürj. 



Meggyőződésem szerint a ti baldami a mi 

 közönséges fürjünk rozsddssziiiű fázisa, ép úgy, 

 mint a hogy a rítkábl)an előforduló ügyneve- 

 zett nMolireiiwachtel» a fekdc fázist tünteti 

 fel. A ('.. Bfiládiiii névnek tehát njra csak a 

 C. c. coluridx szinonimjai közé kell visszaván- 

 dorolnia. 



Mint Stejnegeb megjegyzi, a capfökli fürjet a 

 jövőben (lolurnix colurnix africana (Temm. et 

 Schleg.) néven kell nevezni, a mely név Ogilvie- 

 GKANT-tól ered, de melynek prioritása van a 

 Lichtenstein- féle capeìisis-szeì szemben s melyet 

 rövid, de teljes határozottságü leirás kisér. 



Teljesen érthetetlen Madarász azon ajánlata, 

 hogy miután a capföldi fürjre már a Cotumix 

 baldami nevet adta, a közbeeső alakot^ iiárm.as 

 iiévvel, s hozzá még (Cotumix cotumix baldami 

 névvel kell ellátni ! Eltekintve attól, hogy át- 

 meneti alakokat^ nem szokás tudományosan 

 megnevezni, még kevésbbé hármas névvel, mint 

 valami subspeciest ; a baldami név itt alkalma- 

 zást különben sem nyerhetne. 



Igen érdekes Madarász azon közlése, hogy az 

 általa megvizsgált magyarhoni fürjek aO'/o-a 

 részint BaldamKS-fih'j volt, részint átmeneti 

 alak s megérdemelné a fáradságot, hogy, ha a 

 Baldamus-fürjet, mint subspeciest el is temettük 

 már, további vizsgálattal ennek a rozsdás fázis- 

 nak a normálishoz való lokális viszonyát meg- 

 határozzuk. 



Ajánlatosnak tartom végül a mi közönséges 

 fürjünk áll- és toroktollainak alapos megvizs- 

 gálását, hogy megtudjuk, vájjon az az állbarkó- 



' Mivel Madariisz csak a mugynr átiiicneti alakok- 

 ról tesz említést, ezek alatt bizonyára azokat érti, mik 

 a tipikus C. cotumix s a Broliiu felfogása szerint vett 

 baldami között állnak ! 



- Valamint a hybridákat, mint ilyenokot a 2 szülő 

 faji nevének fekvő X el való egyesítésével jelzik, úgy 

 magam az átmeneti alakokat, de melyek nem mindig 

 kereszteződés eredményei, hasonlóan jelzem, amennyi- 

 ben pld. az Acredula caudata caudata s az Acredula e. 

 voiea közti átmenetekre ezt irom : 



, , , , . caudata 

 Acreilulii caudata • 



9(ud) &ic 9iel)iilid)fdt ber «íBalöamuo^SBadjtel» 

 mit ber fiiönfrifaniídicii iff cine feí^r geringe : iíir 

 fcl)lt por adeiii ha^ ( e b l) a f t c (îolorit ber Dliep 

 imb Uiitcrit'ite uub, meiiii iimii fdion uoii einer 

 3lelmlid)feit tpi'ed)eii luollte, fo unire ein 'inn-gleid) 

 mit ber inpanijdien, bie bei lebhafterer gärbnng afe 

 bieiieiiHil)iilid)e, bod) nie bie Iji'tt'iiíitdt ber ìiììi- 

 afrifanifdieu evreid;t, näher liegenb. 



«C. baldami« ift nad) unferer Ueberjeugung bie 

 r oft farbige 'í^íjafe unferer geinöhnlidien 

 SBad)teí, ganj fo, une bie fetteneren fogenannten 

 «ÍOÍ í) r e n u) n d) t e I n» bie f d) w a x j e barftellen. 

 S)er 'Jlauie «C. baldami» mirb baíjer audi fenu'r 

 roieber unter bie Siìnonnum ber C. e. coturnix ,^i 

 jäljlen fein. 



SBie © t e j n e g e r benierft, mnf; bie H a p w a d) t e I 

 in ^ufnnft Coturnix coturnix africana (Temm. et 

 ScHL.) heilen, u)eíd)er 9îame C» g i [ n i e = © r a n t cut: 

 gangen i|'t, aber bie ^^>riorität nor capensis Licht. 

 íjat unb non einer ínr^en, jebod) nollfonuuen bent: 

 [id)cn 23eíd)reibinig begleitet ift. 



©auä unuerftänblidj ift uno ber i'orfdjlag 

 t). aJíabaráB', nadjbent er für bie S^aproad;te( bie S3e= 

 jeidinnng Coturnix baldami angeuienbet, bie 

 Biuifdienformen ^ terna r unb jumr Cotumi.x co- 

 turnix baldami ju bejeidmen ! 31 bgef eben bánon, 

 ba^ CÔ nid)t unffenfd)aft(id)er Ufnô ift, Ueber = 

 gänge'-* ju benennen unb jmar ternőr mie bie 

 ©nbfpeeieS, fönnte audi ber iùnue baldami feine 

 weitere Slnmenbung bier finben. 



©ebr intereffant ift bie ^Jiittbeifnng u. ïïfaba; 

 ráfi', òafj 2U'V(, beribm jngefonnuenen nngarifdjcn 

 ÌBad)te[n ideila baldami, tbeilâ llebergimge umren. 

 ffieiut uiir aud) bie 33aIbamuâ-2Bad)tel aie ©ubípe= 

 cieò ^n ©rabe getragen baben, fo iierbiente eô bod) 

 lueitcrer (Voi'fdiungen, baô locale 'lierbaltnifì biefer 

 roftfarbigcn ipljafe sur normalen aiuiäbernb feft= 

 aufteilen, ^sdi möd)te an oiefer Steile and) nod) an^ 

 regen, bas ííiinn unb .Sleblgefieber luifever '-ÍBadjteln 

 genauer ^u unterfudjen, nm ^n féljen, ob bie oon 



' 2)a V. Siaboníjí nnr üuii ungavifcCen S^iitC^i^ 

 formen fpricí)t, fo lueiiit er bamit iuo[)[ nur biefc, b. t). 

 \oiú)í, bie äiviiit()eii ber typifc^cn C. coturnix unb ber 

 baldami im Sinne 33 rei) m'a fteljcn. 



^ SBie man S3aftarbe ala folc^e burc^ aiereinigung ber 



5!amen Deibet eitcrn!3irten »erniittelft eincá liegcnben X 



bcjeidjuet, io íjabe id) in meiner äanindung jc^on feit 



längerer ;^út ^•]iui(d)enforiuen, bie oft, aber nid)t iunner 



ein ,ftrcw5ungSvrobuct barfteUen, in ö[)nlid)cr ÎVeife ala 



folc^e gefcnuäeic^net, inbent ic^ j- S- t"" Uebergöngcn uon 



Acredula caudata caudata ju A. e. losea fcíjreibe : 



, , , caudata 



Acrenula caudata 



rosea 



