4f) 



pította meg «A madárvonulás elemein stb. 

 ez. müvében a füstfecske és a gólya vonulására 

 vonatkozó adatanyag alapján; — és a zóna- 

 rendszert, a melyet egyes jobban megfigyelt 

 madárfajok tárgyalásánál tavaly kezdtem meg, 

 s mely az országot északi szélességi fél-fél fo- 

 konkint tíz öreg ú. n. zónára osztja, teháf szi- 

 gorúan gcographiktís jelleggel bir. 



A mi az elsőt illeti, ezt is részemről nagyon 

 fontosnak tartom, mert ahypsometrikus elemek 

 föltétlenül megkövetelik a számbevételt, külö- 

 nösen azért, mert pheenologiailag a geografiku- 

 sokkal kongruensek, azért minden lehetséges 

 esetben a zónaremlszer keretein belül alkalmaz- 

 tam is. 



A szélességi fokokhoz kötött zóna-rendszer 

 kényelmes és biztos alapot fog nyújtani még 

 akkor is, hogyha a megfigyelő hálózat az egész 

 földrészre nézve ahikulna meg, mert az északi 

 szélességi fokokra nézve fennáll az egység. 



Bár nem legyőzhetetlen, de mégis nagy bajt 

 okozhat azonban a keleti hosszúságok kérdése, 

 a melyek nélkülözhetetlen elemei a megfigyelési 

 ))Oid meghatározásának, a mennyiben t. i. a 

 pont precziz meghatározása a szélességi és 

 hosszúsági fokok kereszteződésére van alapítva. 

 Itt a különböző országok, különböző pontokról 

 indulnak ki : Anglia Greenwichtől, Franczia- 

 ország Paristól, Oroszország Pulkovától stb., a 

 mi előreláthatólag örökös redukcziókhoz, vagyis 

 időpazarláshoz fog vezetni. 



De még ennél az eljárásnál is feltétlen szük- 

 séges lesz a kölcsönös megértés s az egységes 

 alap. Úgy a mint én a zóna-rendszert tavaly al- 

 kalmaztam, (Magyarországnak fél é. sz. fokon- 

 kint I — X. zónára osztva) a nemzetközi össze- 

 hasonlító eljárásnak meg nem felelne. Mert ha 

 minden ország önmagánál kezdi a számítást, s 

 külön-külön I — X. számú zónát állit fel, úgy nem 

 lévén meg az egységes alap, a chaos előállhat. 



Szerintem alapúi kell venni a iöldgömbuek 

 szélességi fokok szerint való beosztását, még 

 pedig akként, hogy minden fél szélességi fok köze 

 képezzen egy vonulási zónát. így a félgömbre 

 180 vonulási zóna esnék. A mi pedig a zónák 

 egységes elnevezését illeti, hagyni neki azt a szá- 

 mot, a melyet mint szélességi fok visel. Csupán 



man in feinen «Gíenienten ice Tniiulsui^eò etc.» 

 cuif ©nino öer 3"ö'-'í"''l^" t't'r ííancljidjamlbe un& 

 bee ©tordjeè borgeíegt í;at : — ferner bas 3 " » e "= 

 í I) ft e in, niefiteâ id) bei ber 33e[)nnb(unt} ciniiier 

 beffer beobadjteten iiocjelavten ini uorigen C^aljre 

 juerft nngeitienbet I)abe, roobnrd) bao 2a]\ì) in jeiju 

 3onen (eine jebe je einen iiaíbcn geoijr. ©rab betra= 

 (jenb) getl)ei(t erfd)etnt, a Í f o ft r e n ç\ (\ e o ç\ r a-- 

 P () i f dj e n CS t) a r a f t e r ê i ft. 



Wae bie erfte ïïlctl)obe anbelangt, Ijalte id) bie: 

 fellie für febr nnd)tig, meil bie hijpfninelvifdìen 'i>er: 

 Ijaliniffe nnbeoingt bie iüerürffidiíiiinng fovbern, 

 bcfonberê beêmegen, meií fie pi)äuologifd) mit ben 

 geoprap[)iíd)en coiujrnent finb. ^d) uerinenbete fie 

 beêbalb tnnerbalb beô 3i.'"H'iiíi)íteino, ino eö nur iin^ 

 mer mliglidi mar. 



T)aô an bie "iH^eiteiirabe (jebunbene 3o"6"ít)fíctn 

 mirb and) bann eine beqiieine nnb fidiere ©niiiblage 

 abgeben, menn fid) bae '•yeobad)tnngònel5 auf ben 

 gan.^en iSvbtbeil auôbebiicn foUte, meil l)inftd)t: 

 lid) ber ©inttjeilnng ber i>reitegrabe CSnnigfeit 

 beftedt. 



Üiíeniujleid) ein jn bemciltigenbeö, aber bod) gro^ 

 f?eê Übel mürbe bie Jvrage ber Snngegrabe bii= 

 ben, meldie ein nnentbebrlidieô ©[eiiient ,íuv i^eftiin; 

 nuiiig beò -i^cobaditungQpnnfte'j ift, infofenie ale 

 bie präjife iV'ftiminiing beò ^nnfteê auf bie 

 Sírenjung ber íöreitegrabe mit ben Öängegraben ba= 

 firt inerbeii mn§. 



3n biefer SBejieljnng beftebt feine (Sinigfeit, meil 

 ja Gnglanb bie l'iingegrabe von ©reenmid), "Jranf; 

 reid) non "liaris, Sînfîlanb non 'Jinlfoua an redmet, 

 iiiae noranöfiditlid) bnrd) emigeô 'lîebnaireii jnr 

 3eitüergeubung fü[}ren mivb. 



3lber and) bei biefer l'ietljobe ift baö gegenfeitige 

 Einiierftänbnif3 nnb bie cinl)eit[id;e ©nmblagc un-- 

 bebingt notijiuenbig. 



©0 mie id) baö 3o"t'")i)fti-mt im uovigen '^^aijix in 

 Ungarn iha§> Sanb in I — X. 3oneii getbeilt, jebe 

 3one V2° 33reitegrab) burdigefübvt babe, entfpridit 

 bacfelbe nidit bon internationalen tS'rforberniffen. 

 íTeii menn ein jebeo 'L'anb bie ^ablnng bei fid) felbft 

 anfängt, nnb eine jebe ,3one befonberci nom I— X. 

 auffteül, fo mir? feine eint)eitliá)e ©rnnbíage voï- 

 (}aiiben fein nnb baö (SbaoQ fann beginnen. 



3Jieiiier "JJieinung nadi foil bie iSintbeiliig Pes 

 (Srbbauê tu Sreitegrabc aiö ©runblage genommen 

 mcrben, u. jm. fo, bafi jeber halbe "iHTitegraP eine 

 Sugö^So"'' i^''^"'* ©t* ifi»'^ ii^öt' .'oeniic.phäre Iso 

 ,3iig65onen nnifaffen. il<aö mm bie einlieitlidie --I^e; 

 nennnng ber ^onc" anbelangt, fo bliebe bie ,;^il'l 

 beö ^öreitegrabeö iiitalt iinb nnv biivd) bie'Jliifngiiiig 



