A délibb fekvésű tájak hőmérsékleti viszonyait 

 is kell ismernünk, midöu hazánkkal foglal- 

 kozunk. 



Ha I. táblázatunkon végigtekintüuk, észre- 

 veszszük, hogy 1888-ban is a szokottnál későb- 

 ben jöttek meg azon madárfajok, melyek feb- 

 ruár végén és márczius elején meg szoktak jönni. 

 Milyen volt akkor a hőmérséklet ? 



Nyitrán ezen évi februáriusban — 1'9, már- 

 cziusban ?>''l- fokot tett a levegő hőmérséklete ; 

 az elől)l)i hónap |-0, az utóbi)i 0'7 C° negativ 

 eltérést mutat a 41 éves átlagból. 



Hát Európában milyen volt az idő álla- 

 pota? 



A január utolsó napjaiban uralkodó rend- 

 kívüli hideg még február első 3 napján is ta- 

 pasztalható ; sok helyütt a thermometer 20 és 

 több fokot mutat a fagypont alatt. Február 4-én 

 reggel nincsen már fagy Német- és Franczia- 

 ország nagy részében. 5-én keleten van a fagy 

 országa, mely nyugat felé a Cseh-erdőig terjed. 

 Azután a hűvös idő Németország északi vidé- 

 kére is kihat. 14-étől a hónap végéig Közép- és 

 Nyugot-Eurój)ábnn újra tartós hideg van, mely 

 csekély kivétellel Francziaország nyugati és déli 

 részéig s Olaszországig ér. Németországban a ne- 

 gativ havi eltérés 2, Bécsben 3, Nagyszebenben 

 3'7, Nápolyban 1-4 fokot tett. Márczius első 

 5 napján nemcsak Közép-Európában, hanem 

 egész kontinensünkön is tart a hideg, úgy, hogy 

 a negativ eltérés reggelenkiut itt-ott 14 fokot is 

 tesz. Parisban márczius 1-én 8'8 fokot mutat a 

 hőmérő a fagypont alatt, 1 847 óta a legnagyobb 

 hideget.* 



íme, itt is a szokatlan hideg késleltette a 

 vándormadarak megérkezését. 



187.5-ben is, a Sturiius vulgaris kivételével, 

 igen késői adatokat mutatnak fel februáriusi és 

 márcziusi fajaink. Nyitrán 21 év alatt (1872 — 

 1893) ez volt a leghidegebb február, átlagos hő- 

 mérséklete 8-5 fokot tett a fagypont alatt s így 

 negativ eltérése a 41 éves átlagtól ugyancsak 



* Deutsche Seewarte. Äfoniitliclie Uebersicht der 

 Witteruug. ISSS. évf. febr füzet 7, múrcz. füzet 10. 1. 



fläreu luollen. ^ie ícinperntiiv^i^erljüítnijjc íüb= 

 lict;erer ©cflenbeii müjieii mir ebenfattô fennen, 

 lüeun iinr uns mit unterem SBateríanbe íiefafjen. 



äöenn mir nnjere I. í^ndefíe nberdíicfcn, íie= 

 merfen luir, bnji and) int ^aíjvc 1888 tiiejeniöeii 

 ÍBogeíarten jpäter, ntâ ßen)ö(;nlici), eintrafen, bie jn 

 (Snbe Aebrnar nnbilnfnng'OJtärj jn fonunen pflegen. 

 SBas i^errfdjte banialô für eine iieinperatnr'? 



Sil 3ii;itra betrug bie Xeniperatnr ber l'uft im 

 (Çebrnar biefeê '^ai)xeè — 1-9, im îliarj 3-4 ©rabé; 

 ber erftere 'Dîonat meift 1-9, ber felptere l-7° C. 

 negatine 3(bioeidjnng noin 4]--jdl)rigen 5íurd)íd)nitt 

 auf. 



2Bie i)er()äft fid) nnn bor SlUtterungô^uftanb in 

 Europa? 



3)ie in ben fefeten Slagén beê S'i""" i"â ijerrfdjenbe 

 ■ auBergeiuöí;nlid)e £ätte roar and) im (^ebrnar nodi 

 in ben erften brei STagen füi)lbar; an niolen Orten 

 geigte baô îljermometer 20 nnb moljr ©rabe unter 

 bcm ©efrierpnnfte. l'im 4. Jvebruar í)errfd)te fein 

 í^roft metjr in einem grojjen 2;íjeiíe 3}eutfd)ianbô 

 nnb ^-ranfreidìè. 2lm 5. ift ber Often òat 9ìeid) beâ 

 fÇrofteè, mclcl^eö fid) gegen 3ßeften (jin (ne jum 

 SBöíjuierroalbe erftrecft. .^ierauf breitet fid) bie fül;le 

 SBitterung aud) über baë norbíid)e ©ebiét ©eutfd): 

 fanbô ans. 'liûm 14. angefangen biè ju (ïnbe beo 

 2)ionatê roar in 'JJÌittel; unb aBeft=Êuropa neuer: 

 biugô eine anijaltenbe ,'iîalte, roeld)e mit geringen 

 j 3tnôna()men biô jum meftlidjen unb füblid)en ^()ei(e 

 ' granfreid)ö nnb biè italien reid)te. 3niSeutfd)IanD 

 betrug bie negatine monatlidje il broeid)nng 2, in ÎBten 

 3, in 'iliagi):©3eben 3-7, in iîeapel I '4 ©raDe. lyn ben 

 erften fünf Slagén beò "Sícirs bielt bie Adite nid)í nur 

 in "JJütteUEuropa, fonbern and) am gangen ßonti: 

 nenie an, fo ba& bie negatine 3(broetd)ung morgenb: 

 lid) í)ie unb ba felbft 14 ©rabe betrug, ^n ^^^artô 

 äeigte òaè Sfjermometer ani 1. 9Mrä 8"8 ©rabe 

 unter bem ©efrierpnnfte, bie größte Kälte feit 

 1847.* 



Silfo and) Ijier uergogerte bie an§ergeTOŐfjnlid)e 

 Mite bie 3ínfunft ber aBanberuögel. 



2(nd) im 3af)re 1875 lueifen unfere im Februar 

 nnb 9Jiärä onfommenben 2lrten, mit 3luönal)me beö 

 ©taareê, fe^r fpäte Säten auf. ^n 9ii)itra mar 

 biefer unter 21 ^abren (1872— 1893) ber fältefte 

 (február, feine 2)urd)fd)nittê:^emperatnr betrug 

 8-5 ©rabe unter bem ©efrierpnnfte unb fomit feine 

 negattoe 3lbuieid)ung nom 41 ^jäljrtgen S)urd)fd)nitte 

 ebenfaHâ 8-5 ©rabe. Tier 'îJîarg ergab burd) feine 



* Tcutfciie ©eeroarte. ÏDionattidje UeBerftddt ber Sßittenitig. 

 gaíjvaaug 18SS, g. bniaDÍieft S. 7, flar5=§eft ®. 10. 



