10 



Egészen másképen alakulnak az időjárási vi- 

 szon.yok az 188()-ik évi márcziusban.' A hónap 

 elején fagy uralkodik Európában, kivéve föld- 

 részünk déli és nyugati határait ; még pedig oly 

 mértékben, hogy Német- és Oroszország középső 

 részén a hőmérő reggelenkint 15 foknál is na- 

 nagyobb hideget jelez. A hónap 18-ik napjáig 

 egész Európában a normálisnál alacsonyabb a 

 reggeli hőfok, kivételt csak Norvégia északi part- 

 vidéke képez. 18-ika iitán megváltozik az idő. 

 Az erős fagy enged lassankint, a reggeli fokú 

 izotherma keletre húzódik, nyugat felől felmele- 

 gedés közeledik s a normálisnál fölebb emelkedik 

 a levegő hőmérséklete. A hónap 5-ik pentadjá- 

 ban keleten még alacsony a hőfok, ép úgy Német- 

 ország északi és keleti részén ; de a ß-ik pentad- 

 ban csaknem egész Európában az időszakhoz 

 képest meleg idő jár, kivéve a kontinens dél- 

 keleti részét. Márczius 28-án és többi nap- 

 ján mindenütt 0-nál föntebb áll reggelenkint a 

 thermometer. A német Seewarte Európa 32 állo- 

 mására vonatkozólag feltüntetvén a hőmérséklet 

 eltérését a normálistól, mindössze 4 állomást 

 mutathat be positiv havi eltéréssel, 28-at pedig 

 negativvel. Legmelegebbnek bizonyul Bodo 2"9 

 fok 2 positiv anomáliával. Bécsben 3-2, Nagy- 

 szebenben r7. Kómában l'S fok a negativ havi 

 eltérés a normálistól ; a két utóbbi helyen 10, 

 Bécsben csak 6 napon állott a hőmérő reggel a 

 normálison felül. Bodo, Skudesnäs, Haparanda, 

 Stokhülm, Stornoway, Shields, Valencia, St.- 

 Mathieu, Paris, Perpignan IS-ától kezdve a hó- 

 nap végéig mindig positiv eltéréssel jelentkez- 

 nek, mely 9 — 10 fokot is tesz, kivált Bodöben 

 és Haparandában. 



Az ISSO-ik év márcziusa Olaszorszdghan, 

 Ausztriában és Magyarországon szokatlan hi- 

 deg lévén, egészen rendjén valónak kell mon- 

 danuiik a tényt, iiogy vándorló niaduraink 

 Ghymesen a szokottnál későbben jöttek meg. 



Az aviphänologiai adatok tanulmányozásánál 

 az egész kontinensre ki kell figyelmünket ter- 

 jesztenünk, midőn a kapcsolatot közöttök és a 

 levegő hőmérséklete között ki akarjuk deríteni. 



' Deutsche Seewarte. Monatliehe Uebersicht der 

 Witterung. ISSO. évf. inárcziusi füzet ."). 1. 

 " Mindvégig C. foliok értondöli. 



Píaiij nnbers geftaltcn fid) bie äBitteniiiganertjätt; 

 nifíe im Wiiixi beè !3al)rcö lsSC).i 3u 5(nfniigc beê 

 9Jionatő t)errtcl)te in Europa, mit 3hiőiial)mo foincr 

 íüblicben unb lüeftlicíjen ®reii3eii, Strofi, unb íumr 

 bemrt, ba& im mittíeron Xí)ci(c Deiitfajlnubo iiiib 

 9hifeíanbe baè 2[)evmometcr îliorgeiiâ öftere eine 

 (\vbJ3ere MlU benn 15 ©rabé äeigt. 23iè jum 

 18. beâ 3)îonatê ift bie moveienbüd^e S^emperatnr in 

 iian,i (învopa niebviger, alò bie imvniale, eine 9(n§: 

 naljme Ijieium madjt nur Pao növölid)e i\üfteni]ebiet 

 iîonueaenè. diaá) bem 18. idjiiigtbieäöittevung um. 

 !3?er ftavfe 'pfroft läfst alliiuïlilid) nad), bie morgenb: 

 lid)e ;ò,fot[jenne non i^xaò jieíjt fid) nad) Often, 

 uon äßeften Ijev naí)ert fid) 2^í)nniiietter unb bie 

 ^cmpei-atur ber Sufi fteigt über bie normale, '^n 

 ber 5. '^îentabe beò ÍJÍoimtö ift bie Temperatur im 

 Dften nod) uiebrtg, ebenfo im nöri?lid)en unb oft; 

 íid)eu ÍÍÍ)ei(e ®eutfd)Iani)o : bod) in ber (">. '|íentabe 

 [)errfd)t beinaf)e in gan,^ Europa, niit9luonal)mebeâ 

 füböftlid)en 3;i)ei(eô beo (Sontinents, eine im 'üer; 

 ijältniffe 3nr ^afireojeit inarme 3Bitterung. 3ím 

 28. unb an ben t[)m folgenben Etagen beS i)iärä 

 ftebt morgenbtid) bas Thermometer niierad ober 0. 

 Tie beutfd)e Seeioarte fann, bie 9lbiueid)nng ber 

 Temperatur non ber normalen in ilìe,iug auf 

 32 Stationen (Snirop'iQ aiifübvenb, im Wan;,en nur 

 üier Stationen mit pofitioer monatlid)er3lbiueid)ung 

 aufiueifen, bingegen 28 mit negatiner. 9([â am 

 inärmften ennieê fid) Sobö mit einer pofitiueu 

 9(nomalte non 2-<) ©raben.^ Ij" SBien betragt bie 

 negatine monattidie 9lbiocid)ung uon ber nonnateu 

 3-2, in ^Jiagr)=@äeben 1-7, in i)iom 1-8 ©rabe; an 

 ben Sinei ietjteren irrten ftanbìlìorgenòbaoTbermo: 

 meter ,ìel)n Tage ober ber normalen, in iSien nur 

 fed)ô Tage. Sobö, ©fubeênaô, ,gaparanba, ©t0(J= 

 [)oIm, ©tornoiuai), ©[)ielbQ, 'i^alencia, ©t.3}iati)ieu, 

 'Ilario, 'iperpignan erfd}einen nom IS. nn biô (Snbe 

 beò lionato immer mit pofitiner 9(bineid)ung, n)eld)e 

 felbft 9-10 ©robe beträgt, befouberô inílUibőnnb 

 .^aparanba. 



i'irtcbùem ber ^Hiirj ISSli in rdtalieit. (i\-3tcrn;idi 

 unù ÔIngant axisscriu'lnölntlicb balt liiar. müssen 

 Inir bie (Tbatsarijc. bass unsere (lùlanùerlioijcl r-piitcr 

 in (filjnmcs eintrafen, für ganj in brr (Drûnunu fntùen. 



i^eim Stubium ber aüipl)änologiid)en Taten 

 muffen mir unfere Stufmerffamfeit auf ben ganzen 

 ISontinent rid)ten, menu mir ben Hufannuenhaug 

 5H)ifd)en il)nen unb ber Temperatur ber Vuft auf; 



' Í)eut)cí)e ©eeiuatte. 3)ïonatud)c UeDeriitfjtberSBittevung. 

 SaljViiaiig ISSG, ffliarj-.i-ieft S. .5. 



- UebcraU finti C. ©vaie 311 ucvfteljcii. 



