7. Svájczban +0.5 C°. 



8. Svédországban: északi részén — 1'6, kö- 

 zépső részén — 2-6, déli részén — 3-8 C°. 



9. Déli Norvégországban — 3-4 C°. 



10. Oroszországban : Moszkvában +4'7, Kasan- 

 bau + 3'3, Barnaulban -|- 3'7, Irkiitszkbau 

 — 5-5 C°. 



E kimutatás tanúsítja, bog.y a bomérséklet 

 legnagyobb positiv (+) eltérései a normális 

 átlagtól Közép-Európa országai közül Ausztriá- 

 ban mutatkoztak. 



A mi Magyarországot illeti, erre vonatkozólag 

 Gruber, meteorológiai központi intézetünk ak- 

 kori observatora s későbbi igazgatója, azt írja,^ 

 hogy februáriusi időjárási viszonyaink egész or- 

 szágunkban egyöntetűek ugyan, de meglehető- 

 sen auomalisok voltak. A hőmérséklet havi át- 

 laga mindenütt meghaladta a normális átlagot, 

 kiváltképen Erdélyben s egyre-másra i2-6 C. fo- 

 kott tett. A maximum Erdélyben a fagypont 

 fölött 17 C. fokra emelkedett, s keleti állomá- 

 sainkon 25-én, a nyugatiakon 12-én köszöntött 

 be. A légnyomás havi átlaga évek során át nem 

 volt oly alacsony, mint akkor, úgy, hogy a nor- 

 málisnál körülbelül 9-5 milliméterrel kisebbnek 

 bizonyult. Február 23-án zivatar vtmult végig 

 az országon, mely intenzitására és kiterjedé- 

 sére nézve a ritkaságok közé tartozik, kísé- 

 retében Fiúméban zápor- és jégeső is hullott. 

 A zivatar észak-keleti irányban haladt a stájer 

 határtól Sopronon át az észak-keleti Kárpátokig ; 

 Zágrábban délután 1 óra 20 perczkor, Buda- 

 pesten 5 órakor, Nagy-Mibályban este 9 órakor 

 vonult el az égiháború s a czyklon l.özéppontja. 

 Másik ága a zivatarnak Szeged felé vette útját, 

 hol késő éjjel észlelték.^ 



A feltűntetett adatokljól eléggé kiviláglik, hogy 

 Közép-Európában Amztria és Magyarország 

 ■volt az a terület, hol az i879-ik évi februárban 

 szokatlan meleg idő járt. E szolcatlan meleg idő- 

 vel esik össze a szokatlan korai madárniegérke- 

 zés Ghymesen, s bizonyára az ország többi ré- 

 szében is. 



* Deutsche Seewarte. Monatliche Ueljersicht der 

 Witteruug. 1S79. é\í. febr. füzet. 8. 1. 



" Vesd össze Schenzl meteor, intézeti volt iazgatónk 

 leírását is a «Meteorologische Zeitsclirift» 1879. évf. 

 146. s liöv. lapjain. 



Aquila. IV. 



7. Sil ber ©diroeiä +0-5'^ C. 



8. ^11 ©cíjiiu'ben : im nijví)ltd)eii íLÍ)eiíe — l'O, 

 im mittleren Xí)eik —±C>, im jublidjeii S'ideile 

 -3-8° C. 



9. ^5m îuïi[id)en ^}iovaiegcn -3-4= C. 



10. 3n aîiiÊlanî): in ïlioêfau +4-7, iii Snfnii 

 +3-3, in Sarnaut +3-7, in ^dntëî -5-5° C. 



Siefer Sluèmeiô ('cjeiiat, bafj fid; bie tjröBten 

 Vofitioen (-f) l'ibmeidjmu^on ber ÍTemperatur uoin 

 nonualen ®urd)fd)nitte unter ben mitteleiiropäifdjen 

 ■ííanbern in Defterreid) erc'inben. 



aSaè Unborn betrifft, fdjreibti bieôbejiiôlid) 

 @ r u b e r, bamaliç^er Obferuator an nnf crer meteoro= 

 iügifd)en (ientraí:9lnftnlt nnb fpäterer^iirectorber: 

 felben, bnfe unfere SBitternngô^isoriuittniffe im 

 gebniar im ganjen í'anbc ^wav übereiuftimmten, 

 aberjiemlid) anomal marcn. Ser monatIid)e ^máy 

 fdjnitt ber íTemperatnr übevftieo allentbalben ben 

 nornuilen Turdifdmitt, befonbere in ©icbenbürgen 

 unb betrug burdjfdjnittlidj 2-6 ©rabe C. Saê 

 2)îai:imnm flieg auf 17° C. über bem ©efrierpnnfte 

 unb trat auf unferen öftlic^cn ©tationen am 25., 

 anf ben roeftlidjen am 12. ein. 5?er monatUdie 

 Sîurc^fdjnitt bes Suftbrudeê roar nuiljrenb einer 

 í)íeií)e i)on :ynbren nid)t fo niebrig, a(ő bamalê, fo 

 baê er fid) um beiläufig 9-5 mm geringer eraneê, 

 ale ber normale. 3Im 23. ^vebruar 309 ein ©eroitter 

 bnrd) òaè ganje Sanb, roeldjeê an ijnteufität unb 

 Sluèbeljuung ju ben ©eíteníjeiten geljörte, inÀiuine 

 roar eê »on 'íJ.UaCregen nnb ôagel begleitet. iî)aê 

 ©eroitter 30g in norböftíid)er 3ítd)tnng non Der 

 fteierifdien (''irenje über Sopron bis jn ben norb= 

 iiftlid)en Ravpatt)en; über S^gi'úb jogen bas @e= 

 roitter nnb (Sentrum i^er (iijftone 9îac|mittagâ um 

 1 Ul)r 20 îlfinuten, über iínbapeft um 5 Ubi", über 

 3iagi)^3ÖUIjali) Sibenbè um 9 Ut)r Ijiiuneg. ßin 

 anberer B^etg bes ©eiuitterö natim feinen Sßeg 

 gegen ©jegeb, mo es fpät 9îad)tê beobad)tet rourbe."^ 



^us öcn angeführten Qaten irljcllt rs jur (ßcnünc. 

 iiass in iHittcl-iPuropa (Ocatcrreidr unir (ilngarn 

 iJasjenige ©rbict toaren, in tueldjint intjPcbruar öes 

 labrra 1S7!I eine ausstrgchiijljnlirb marmEMltttcrung 

 berrsdjtc. iiltt iiicscr ausscrgeliTÖbnlirlj taarnicn 

 Mittcntng fällt aurlr 'ie ungcliiöbnüdj früljc An- 

 kunft ircr Îîngcl in OJljumts unù gctnisa audj in ben 

 übrigen übljEtlen ìres ^'anùes jusammcn. 



'- 23cut(c^e ©eeraarte. 3Jionat(iii)e Ueiierfitiìt ber 3Ì5Ìtte= 

 rung. Saliriiang 187!». ge6ninr=^eft ©. 8. 



- ììergleicl)e bie Soefc^reibiing Sdjenàl'ë, unfereë ge= 

 roeíenen directors ber iiieteûrologiicljen íínftatt auf 146. 

 unb ben folg. ©eiten bes ònijrg'Uigeo I87'.i ber «3)íeteoro= 

 logiidjen ,3eiti(I)rift». 



