adalok iiujadozáRa közöli teljes parvo aalosság 

 mukükozik. A mely iiónapokban tágabb hatá- 

 rok között ingadozik a levegő hőmérséklete, 

 ezekben a tavafizi madármegérkezési adatok is 

 nagiiobb ingadozási mutatnak fel, mint azok- 

 ban, melyekben a hőmérséklet ingadozása ki- 

 sebb. 



^'ajjon a párvonalosság, mely a hőmérséklet 

 s a megérkezési adatok ingadozása között 22 évi 

 feljegyzés szerint általában véve fennáll, fenn- 

 áll-e az egyes évek kétrendbeli adatai között is; 

 azaz korábbiak-e a megérkezési adatok, ha a 

 hőmérséklet a szokottnál nagyobb, s késöbbiek-e, 

 ha a rendesnél alacsonyabb fokot tüntet fel ? 



Ha az I. táblázaton végig tekintünk, két év 

 eltérése tűnik leginkább szemünkbe szokatlan 

 nagy számbeli mennyisége által, úgymint : az 

 1879. és 1886-ik esztendő. Az elsőben a február- 

 ban és márcziusl)an megérkező fajok 12 — 21 

 nappal korábban, az utóbbiban pedig a márczius- 

 ban megjelenő 4 madárfaj 12 — 27 nappal ké- 

 sőbben jöttek meg az átlagos időpontnál. Milyen 

 volt hát e két évben a hőmérséklet Nyitrán ? 



1879-ben az Alauda arvensis, a Colurnba 

 oenas. Sturnns vulgaris, Vanelbis eristatus, 

 Motarilla alba s Scolopax ruslicola mind feb- 

 ruárban jött meg, a két első a hónap elején, a 

 négy utóbbi részint közepén, részint végén. 

 Nyitrán e hónap 24 órára átszámított hőmér- 

 séklete 2'1 fokot tett a fagypont fölött. lS72-től 

 1893-ig ez volt Nyitrán a legmelegebb febru- 

 áriusi hónap. 31 évre terjedő direct s 10 évre 

 vonatkozó redukált, tehát 41 évet felölelő adatok 

 szerint a februári iis hőmérséklete Nyitrán 0"0 

 fokúnak bizonyul s így 1879-ben 2'1 fokkal en- 

 nél az átlagnál nagyobb volt az. A imnérséklet 

 legnagyobb positiv eltérése tehát együtt jár a 

 hat madárfaj legkorábbi megjelenésével. 



1886-ban a Sturnus vulgaris, Vanellus eris- 

 tatus, Motacilla alba és Scolopax ruslicola; me- 

 lyek rendesen márczius első felében szoktak 

 megjönni, részint a hónap végén, részint április- 

 ban érkeztek Ghymesre. A hőmérséklet milyen 

 volt akkor? Nyitrán az 188G-ik évi márczius 

 1-4 hőfokúnak, s a 41 éves átlagnál 2-7 fokkal 

 alacsonyabb hőmérsékletűnek bizonynl. De meg 

 kell jegyeznem azt is, hogy 1872 — IS93-ban en- 



unù ùcr ^djtoaulíung ìicr abipljiinoloijisdjctt, Angaben 

 jíigt sídj cine liollstanùigc ^Jarallele. 3Jn ireii 

 lílonatcn, ín tarlrlrcn Die ílcmpcratur hzv jfuft 

 jÍDÍscljen Ircítrrcn (Brcnjcn sdiluanUt. íncíscn audi 

 ùic Angaben iibcr ûie Ankunft öer líögel im jhülj- 

 lingc eine grössere _^£ljlnanlmng auf. als in jenen, 

 in liTElrijcn iiie ^rbtuanliung iter íitemperatur eine 

 geringere ist. 



Seitef)t aber bie Sparallclc, lucfdje im ©nujeu 

 genommen laut 22ijä[)riijcr Siufäetd^iumgen siuifdien 

 bev ©djumnfimg ber î^eniperatur unb jener ber i'ln^ 

 gaben über bieílnfunft befteí)!, moljí and) äroijdien ben 

 beiberíeitigen3íugttben bereinjeínenSaíjte; bas íveiét, 

 uieijen bie íiDaten eine 3eitíid)ere i'lnfimft anf, menu 

 bieXemperatnv Ijbijeralê bie geiuöljuíid^e ift,nnb eine 

 fpätere, raenn biefe einen niebrigeren ©rab jeigt? 



äBenii mir einen Slid auf bie I. iTabette werfen, 

 fällt une befonberê bie 3Uimeid)ung jmeier 3nfji"c 

 bnrd) il;re ungeiuöliniidje ^iiijIeiigröBe auf, n. jm. 

 bie ber ^atjre 1879 unb 1886. ^m erfteren trafen 

 bie im (ifcbrnar unb "JRärj anfommenben 3lrteii 

 um 12—21 ÎTage frttíjer, im légterén bie im Wiär^, 

 erfd^einenben 4 3trten um 1 2 — 27 ÎTage fpater ein, 

 aie in ber mittleren íí)nrd)íd)nitt«3eit. Unb mie 

 ftanb eâ mit ber itemperatur in biefen jinei ^afiren 

 in 3h)itra? 



^m ^at)xe 1 879 famen Alauda arvensis, Co- 

 lumba (Jenas, Sturnus vulgaris, Vanellus crista- 

 tus, Motacilla alba nnb Scolopax rusticola 

 fämmtiid) im (^ebrunr an, bie erftcn ämei ju 3ín= 

 fange bea Dîonatê, bie íe(5teren nier ti)ei[ê in ber 

 ïïîitte, tijeitâ äu ßnbe ber ^J}îonatê. :3n ilîijitra be= 

 trug bie S^emperatur btefeêÏÏlîonatôanf 24@tnnben 

 umgerecf)net 2-1 ©rabe über bem ©efrierpunfte. 

 ä>on 1872 biá 1893 mar bieê ber märmfte ^február 

 in 3h)itra. 3ìad) birecten, auf 31 '^ai)xí. fid) er= 

 ftreáenben, nnb nod) rebucirten, ouf 10 '^aí)xe be= 

 jogenen, balder 41 l^aljre umfaffenben 3lngaben 

 eriuieê fid; bie S;emperatur beè Jyt^bruar in 9hjitra 

 alá 0-0° C, fomit mar jene im lyaíjre 1879 um 

 2-1 ©robe í)öí)er ale biefe. pic grossie positíbe Ab- 

 luctdiung ùcr (iTemperalur steljt ùuber im (Tnnlilange 

 mit ùcr früljestcn Ankunft ber sedja Uogclartcn. 



3m3al)rel886 trafen Sturnus vulgaris, Va- 

 nellus eristatus, Motacilla alba unb Scolopax 

 rusticola, roeld)e geniötjiilid} in ber erften ^alfte 

 beê 3Jîara ansufommen pfíegen, íl)eile ju ©nbe bee 

 îlîonatè, tljeilQ im Slpril in ©Ijijmeô ein. Soie ftanb 

 bamalê bie ítemperatnr? '^sn íípitra mieê ber ïliarj 

 besSaljreê 1886 eine STemperatur non 1-4° C, unb 

 mitljin eine um 2'7 ©robe niebrigere Temperatur 

 auf, alò bac- 93iittet ber 41 :3at)re. iìod) mnf; id) 



