s vájjon miben rejlik e jelenség oka ? 



Azt tartom, hogy az időjárásban, a levegő 

 magasabb vagy alacsonyabb hőfokában. 



Meteorológiai feljegyzéseinkből régen meg 

 van állapítva, hogy a téli hónapok hőmérsékleti 

 ingadozása jóval nagyobb, mint a többi három 

 évszaké. Különben feljegyzések nélkül is tudjuk, 

 hogy az egyik évben például a február oly me- 

 leg, hogy az Alföldön elvetjük az árpát, a másik- 

 ban pedig oly csikorgó hideg van, hogy déltáj- 

 ban sem cseppen meg a ház eresze a tetőn levő 

 hót(')l. 



Ez ugyan tapasztalati tény, de kérdés, vájjon 

 abban az időszakban (1S73 — 1894), melyre a 

 ghymesi megfigyelések vonatkoznak, szintén na- 

 gyobb ingadozásoknak volt-e kitéve a levegő 

 hőmérséklete februárban és márcziusban, mint 

 áprilisban. 



Ghymesről ugyan nem rendelkezünk mete- 

 orologiai megfigyelésekkel, de szerencsére birunk 

 ilyenekkel Nyitráról, mely mindössze 13 kilo- 

 méternyire fekszik Ghymestöl délnyugatra. A teu- 

 gerszíni magasság is csaknem egyforma, mind- 

 össze mintegy 20 méternyire fekszik magasab- 

 ban Ghymes, mint azon pont Nyitrán, hol a me- 

 teorológiai följegyzések történtek. Bátran fel- 

 tételezhetjük a két helynek azonos klimatikus 

 viszonyait ép úgy, mint aviphänologiai alaku- 

 lásait. A mi az egyikről áll, áll a másikról is, 

 annál is inkább, mert a ghymesi megfigyelések 

 két négyszögmértföldnyi területen történtek s 

 nem egy mathematikai ponton. 



Nos hát Nyitrán milyen volt a hőmérséklet 

 ingadozása? Az 1872 — 1S93. időszak alatt, 

 melyből azonban 1889-ben nincsenek megfigye- 

 léseink, a havi átlagok absolut hőmérsékleti in- 

 gadozása a következő : 



íme, láthatjuk, hogy Nyitrán ugyanabban az 

 időben, mikor Ghymesen az aviphänologiai meg- 

 figj'elések történtek, jóval nagyobb volt a hő- 

 mérséklet havi átlagai között az ingadozás ja- 

 nuár — márczius, mint április — június között. 

 A hőmérséklet ingadozása és az aviphänologiai 



aßiiö faun uioí)í bie Urfadjc biejer Gríájeimiug 

 fei II ■? 



^dj lUaubc bieaiMttcniiuv bie liöljcvo ober nicbi'ií 

 gere Síiftteiiipcratuv. 



9íiie ben iiieteoroIoc3Í)d)eu 3lutäeid)iuiiuu'u ift eo 

 fdion (äiiiift eru)ieíeii,bttfí bie^^eiuperaturidjiuanfmu^ 

 bev Stsintevmoimte bcbeuteiib curofìi'i' Mt i^''-' bie ber 

 übrigen brei ^uí^reejeiteit. IXebrigenâ miifen wir 

 ami) ol)iie 3(uf,ìeid)iiiiiuien, bafì ,v "1^- beri^ebruav in 

 einem l^i^fj^^' 1^^ uuirm ift, baf; man im inuiiariíd)en 

 ^t^iefíaiibe bie ©erfte aueiäet, un anbeven bingegeu 

 \o falt, bafî jelbft ^Jiittago ber ©d)iiee anf ben 

 S)äd)crn nid)t äum i£d)meljen fommt. 



®ieê ift 5umr eine empirifdje ^^tjatiadie, jebod) 

 fragt eô fid), ob and) in bem ßcitraiime (1873 biô 

 1894) anf meUteii fid) biePH)i)ineferä^eobad)tungen 

 bejieljen, bie i'nfttemperatnr im À^'bruar nnO l'iär,^ 

 größeren Sdjmantungeu auêgefel}! unir, alo im 

 Stpril? 



3ìon ©tjDiueô uerfügen ìi'ir jioar über feine meteo: 

 rologifd)en i>cobad)tungen, bod) änm ©lüdebefiecn 

 roir földje uon Dîpitra, lueldjeS im ©anjen 13 ííílo: 

 ]neter fübiucftlid) non @l)i)ineê liegt. 3tnd) bie $öl)e 

 über bem ÍJieereofpiegel ift beinalje biefetbe, nnb 

 @[)pmeê liegt nur um ungefätjr 20 ïïîeter t)öt)er, 

 alò ber "ipnnft in 3ii)itra, anf nieKtem bie meteoros 

 togiid)en 3(nf3eid)nnngen gefdjaljen. ilUr fi.iiinen 

 baber gan,^ breift für beibe Drte ebenfo gleid)e 

 fliinatitd)e ílíerbnltniffe, loie aüipljänologtfd;e (ion= 

 ftellationen annet))nen. 3öaS non bem einen gilt, 

 gilt and) uon bem anberen, nmfoiiu'br, ale bie 

 @l)t)mcfer 33eobad)tnngen anf einem Webiete von 

 ^yuei Caiabratmeilen nnb iiid)t anf einem nuitbe; 

 matifdjen 'iiunfte angeftellt mnrben. 



2llfo limò für eine 3d)manfnng loieô bie Xem: 

 peratnr in Îîpitra anf? Säbvenb beê 3eiiranmeô 

 1872—1873, ano lueldjeni mir jebod) über 1889 

 feine a3eobad)tnngeu befilíen, ift bie abfolnte Xcm- 

 peratur:©cl)H)anf'nng ber nuinatlid)en Tnrd)fd)nitte 

 foigenbe : 



©omit febeii mir, bafî in iinitra ^nr felben ^í\át, 

 ale in (^iljijiueo bie auipljänologifd)en 'i>eobad)tnngen 

 angeftellt mnrben, bie Sdjiuanfuug ber inonatlid^eu 

 ©nrdjfdjnittö-Temperatnr vìd gröfier marnuibrenb 

 ber Qát non ^'^n'^i' ^''^ -Wdr,^, als non 3lpril biô 

 ^uni. ÄliTtadjrn ùei ^djU'iutlaxnij iscv üTrinpevixtur 



