3 



nel 1 — 45 nappal nagyobb az ingadozás Köslin- 

 ben, mint Hellenormban ; a Lanms coUurio 

 azonban, melyet Hellenormban csak 9 éven át 

 figyeltek meg, egy nappal kisebb ingadozást mu- 

 tat, mint a köslini adatok szerint. 



Hogy az ingadozás maximuma és minimuma 

 a IH faj közöl másra esikKöslinbeu, másra Hel- 

 lenormban, annak is nagyrészt az az oka, hogy 

 az ingadozás részint rövidebb tartamú idősza- 

 kokból, részint különböző évekből vau levezetve 

 Hellenormban, mint Köslinben. így a megérke- 

 zés adata a Sturiius vulgaris nál Köslinben 77, 

 Hellenormban csak 32 naj^os inpadozást mutat 

 fel. A Motacilla alha-nà\ az ingadozás Köslin- 

 ben 48, Hellenormban csak 18 napot tesz. Kös- 

 linben a legkisebb ingadozás (Is nap) a LaniuH 

 coUurio-ná\, Hellenormban a Chelidon urbica- 

 nál (14 nap) jelentkezik ; ámde Hellenormban 

 csak 13 adatot találunk e faj megérkezését ille- 

 tőleg. 



Ha az absolut ingadozásnak az avipbauologiá- 

 ban is méltó helyet akarunk biztosítani s össze- 

 hasonlításainknál sikerrel óhajtjuk azt alkal- 

 mazni, iijiy megkövetelhetjük, hogy a sorozatos 

 Uilntok ugijnììegii idejűek légijének s fohjlonos- 

 sdgukat egyik s másik liiáiiijzó év meg )ie sza- 

 Idlsa. 



E követelményeknek teljesen eleget tesznek 

 a ghymesi sorozatok, melyek 14 madárfaj ta- 

 vaszi megéi-kezésére vonatkoznak. Mielőtt ezen 

 nagybecsű adatok tárgyalásába kezdenék, hadd 

 mondjam el azt, mit gróf Fokgách Károlt ö nagy- 

 méltósága a megfigyelésre vonatkozólag 1896. 

 január 15-én kelt levelében velem közölni ke- 

 gyes volt. 



«A megfigyelés — így ír ő nagyméltósága — 

 körülbelöl két négyszögmértföldnyi saját és bér- 

 lett vadászterületemen, kilencz képzett erdő- 

 őröm által eszközöltetik, és habár az erdőőrök- 

 nek — mert birtokom hitbizomány — a törvény 

 értelmében bizonyos (jualificatióval kell birniok, 

 ennek daczára csakis a nagyon ismert vándor- 

 madarak megfigyelését bíztam rajok, nehogy 

 tévedések forduljanak elő és jelentéseiket, a 

 mennyire lehetséges, ellenőrizni szoktam, — ily 

 módon, ha néha anomalia kerül elő, az a ma- 

 darak rovására írandó.» 



A ghymesi sorozatokból, melyek az Aquila 

 I. évf. 108. s következő lapjain közölve vannak, 

 mindenekelőtt átlagokat számítottam azon mód- 



3(rtenlái)orfüiumeii, dei öeueii bie Sdjuiantiiiujum 

 1 — 45 3::aöe iii,ftööíitigröf5er ift, aU in i^cUcnovm; 

 Lanius collurio íjiiií^efien, uu'Id)Cii man in ÍSíüí-- 

 norin luir uui()renb 9 ^al)re (looímd)tete, jeicit eine 

 uni einen ine) geringere ©djiuanfnng, aís nnd; ben 

 Äöeliner 3lngaben. 



2)af3 bnő îlînrimnni nnb iöíinimum ber Sdjumn-- 

 fung unter ben 13 2(rten nuf eine imbeve entfällt 

 in ííöslin, ole in .'oellenorm, ì)qi(n ©rnnb ift aud) 

 grijfîtentijeilê ber, bafs bie ©djroanfnng tfjeilô 

 fürseren 3*-'it»"'ï"iii>-'"/ ti)etiâ nnberen ^ní)ren ent= 

 luunmen ift in ^ellenorni, aló in Äöslin. So lueift 

 bie 2íngabe über bie 9lnfunft für Sturnus vulgaris 

 in ílöslin eine Sdiiuanfung uon 77, in .sjellenorm 

 von nuv 32 2'agen auf. gür Motaeilia all)a be-- 

 trägt bie ©djiuanfnng in Síöalin 48, in ."ôellenorm 

 mir 18 2;age. 3n Äöalin ergibt fid) bie geringfte 

 ©cí)roanfung (18 S^age) für Lanius collurio, in 

 Äiellenorni für Chelidon urbica (14 îage); jebod) 

 finbet man in^ellenorin and) nur 13 Angaben über 

 bie 9(nfnnft bief er 21 vt. 



Sßenn mir ber abfoluteiiSdjiiuinfung and) in ber 

 2lüipi)änotogie einen roürbigen ''^^lalj fid;ern motten 

 nnb mnnfd)en )'ie bei unferen iíergíeid)nngen nut ©r^ 

 folg anmenben 311 föiinen, fo bnvfen mir forbern, bafs 

 Ute Serien glcirljjtitirten í ritriiunten cntstmnincn uni) 

 iljre (ffontinuttät ìiurdr ein oöcr ùas nnìicrc fcljlcnùc 

 JFaljr ntd)t untrrhrorljnt litcrùc. 



Triefen 3(uforbevuiujen eutfpred)en uuUfüninien 

 bie 6)t)i)mefer 3íeiI)enfoígen, meldje fid; anf bie im 

 ^rttljlinge erfolgte Slnfnnft non 14 Sßogetarten W- 

 ätef)en. 'iV'uor id) ndd) jebod) in bie 3lbl)anbiung 

 biefer febr mertt)uol[en 3lngabeu einlaffe, fei mir 

 geftattet baêjeuige anjufüíjren, maô nur Seine 

 Cîrcettenj ©raf Sîarl Aorgád), betreff ber '■yeob= 

 ad)tnng in feinem oom 15. ^minar ISOfi batirten 

 ©dereiben nutjutí^eiíen gemiate. 



«!3íie33eobad)tnng — fo fdj reibt Seine Ércelleua— 

 i'ottäieften onf meinen nngefäijr jmei Qnabrat=-Uiei[en 

 nmfaffeiioen eigenen nnb gepad)teten ^agbgrünben 

 meine lunin gefd)n[ten ilialbljeger, nnb obäroar bie 

 5îalbl)eger — ba mein ÌH'fil3tl)nm ein Jyibeiconunif? 

 ift — bem öefe^e entfpved)enb eine geiuiffe Qnalifi: 

 cation befigeu muffen, betraute id; fie boc^ nur mit ber 

 SI^eobnd)tnng felír befniuder .B'iguögel, bannt fein 

 ;3rrtl;nm uorfomme, unb pflege il;ve "lìeridjte, fo 

 üiet ale inögüd;, jn controliren — auf biefe SBeife 

 ift, menu manchmal eine 3inomatie üorfomntt, bie; 

 felbe ben iíögeln jn^ufdireibeii.» 



Sine ben ©l)i;mefer i)ìeil;enfolgen, u)eld)e ini 

 I. ^al;rgange ber «SUiuila» aiif Sette 108 nnb ff. 

 üeröffenlid)t finb, bered;nete id) uor 3íűem Surd;= 



1* 



