IIa a meteorológiában a hőmérséklet absolut 

 ingadozásáról van szó, az összehasonlításra al- 

 kalmas, teljesen megbizható mennyiséggel csak 

 akkor rendelkezünk, ha azt két vagy több helyre 

 vonatkozólag ugyanabból az időszakból szá- 

 mítjuk ki. Ha azt mondanám, hogy a hőmérsék- 

 let absolut ingadozása (a maximalis és mini- 

 malis hőfok között levő különbség) Budapesten 

 54-6, Szegeden pedig G3-2 fokot tesz, lígy vajmi 

 keveset mondottam. Többet ér két adatom, ha 

 azt mondom, hogy Budapesten 3^ (18r)(i— 1878), 

 Szegeden pedig 14 (187!)— 1892) év alatt bizo- 

 nyul az ingadozás akkorának. De hát össze- 

 hasonlítható-e ezen két mennyiség? Nem; mivel 

 nem egyidejű időszakra vonatkozik. Ámde ha 

 azt mondom, hogy ugyanakkor, midőn a hő- 

 mérséklet ingadozása Szegeden (1879 — 1892) 

 63-2 fokot tett, Budapesten 57-(> fokúnak bizo- 

 nyult, úgy biztosra vehetem, hogy Szegeden 

 általában véve nagyobb a hőmérséklet absolut 

 ingadozása, mint Budapesten. 



Az l879/8Ü-ik évi tél, jelesen az 1879-ik évi 

 deczember, Európa közepén szokatlan hideg volt. 

 Ha a hőmérséklet absolut ingadozásának fel- 

 tüntetésénél ezen egy évet elhagynók, a valónak 

 meg nem felelő mennyiséget kapnánk. Ép úgy 

 lenne a dolog, ha az egyik állomáson ebben az 

 évben fel-, a másikon pedig fel nem jegyezték 

 volna azt a phänomenalis hideg hőfokot. A meg- 

 szakított sorozatoknak okvetlenül kisebb értékök 

 van, mint a teljeseknek. Minthogy pedig a hő- 

 mérséklet a madarak vonulásánál is szei-epet 

 játszik, a megszakított aviphänologiai sorozatok 

 is kisebb hitelt érdemelnek, mint a meg nem 

 szakítottak. S ezt sajnálattal kénytelenek va- 

 gyunk a különben igen becses bcUenormi soro- 

 zatokról is elmondani. 



Nem ismerem ugyan a köslini sorozatokat, 

 de mivel azok állitólag többnyire 39 évre vonat- 

 koznak, holott a hüllenormiak legfölebb 27-re,* 

 már ezen egy körülmény is hozzájárul ahhoz, 

 hogy a köslinieknél általában nagyobb legyen 

 az ingadozás, mint a hclleuormiaknál. Minél 

 hosszabb a sorozat, annál nagyobb szokott lenni 

 a valószínűsége annak, hogy mennél több szélső- 

 ségre hajló eset jelentkezzék. Tapasztalhatjuk 

 is azután, hogy 13 faj között 12 fordul elő, mely- 



* Az Aquila I. 28. s köv. 1. szei-int. 



2Benu in íier 'J^íctCLiroíotiie non bor adíotutcii 

 Sttniniifimii ïier TcinpiUìitur bie ílíobo ift, uerfiujeii 

 luiv nur öcinii über eine sur ííeriileid^ung geeii^iete, 

 oiüiíjlid) run' I li fi (id) e ©röfuv auMiii luir feldc (u'treff 

 jmeier ober inet)rercr Orte aus beiiieUienßciträuiucu 

 beredjiien. SÖenii id) faineii würbe, bafe bie abt'olute 

 ©dimaufmui ibie !?iffcron5 beê maïimaien uiib 

 iiiiuiiiuileii ^einperatur^^h'abeê) ber î'eiupcratiir 

 tu iMibiipcft 54-6, in ©jegeb ober 03-2 ©rabe bc- 

 trägt, i)ätto id) )iuil)( ménig gefagt. 91íe£)r âBerti; 

 haben )iu'ine ^ìuei Slngabeu, menn id) jage, bafì fid) 

 in iinbapeft in 22 3al)ren i ISöfi — 1878), in Sjegeb 

 i)ingege)i in U^afiren (1879—1892) eine földbe 

 i£d)nia)ifung ergibt. I^a finb btefesinei ßröfu'n benn 

 and) comnieniiu'abet? 'Jíein, weil fie fid) anf feiiu' 

 g[eid)jieitigen Bi'iti'Än""; bejieljen. 2*>eiMi id) jebod) 

 fage, baf5 jnr felben ^át, aie bie ©á})iianfuiig ber 

 ï'emperatur in Sjegeb (1879—1892) 63-2 ©rabé 

 beträgt, biefelbe in i^nbapeft 57-6 ®rabe ergibt, 

 fann id) ale geiiiif; a)incí))nen, baft bie abfointe 

 Sd)nianfnng ber Teniperatnr in Sjegeb im 'Jlll; 

 gemeinen gröfter ift, alò in 33ubapeft 



S)er äßinter beê ^abreô 1879/80, befonbero ber 

 ©econber iiu3aí)rc 1879 mar i)n(íentrnni tSuropaê 

 anftergeii)bl)ulid) falt. '-Jl^enn id) beini Slnfmeife)'. 

 ber abfohlten Sdjmanfnng ber Xempevatnr biefeö 

 eine 3oí)r megliefie, befäme id) eine ber äBirflid)feit 

 nidìt entfpred)enbe ©röfte. (îbenfo uerbieíte fid) bie 

 Sad)e, menii man anf ber einen Station ben ©rab 

 biefer pbäiuunenalen .VUilte in jeiu'iii :3a()re anf= 

 gejeidjnet, auf ber anbercii bingegen nid)t auf^ 

 ge3eid)net batte. ;3Me nnterbrod)enen 3{eil)enfûlgen 

 befi^en nnbebingt lueiiiger •Jl^ertb, ala bie uoll: 

 ftanbigen. Diad)bem aber bie ì'emperatur and) bei 

 bem .8>i(U' ber ÄUigel eine 3ìoIle fpielt, uerbienen 

 and) bie nnterbrod)enen aoipbänologiid)en ;)íeibcn= 

 folgen eiiu' geringere C^SIaiibiuiivbigfeit, alo bie 

 ntuinterbrod)enen. Unb bieö finb mir (eiber and) 

 geäiDiingen uon òm im übrigen fel)r loertbuoüen 

 .^elienormer 9ïei()enfo(gen jn fagen. 



1)k Slööiinev 9íeií)eufolgeii fenne id) jmar nid)t, 

 meil fie fidi jebod) angeblid) meiftenö nnf 39 ^^al)vt 

 crftreden, bie ,s>ellenornier i)iiujegeu auf 27,* trägt 

 fd)on biefer eine Umftanb bajn bei, baft bie 

 od)mant'nng bei jenen non Slöslin im ííllgemeinen 

 eine grbftere fei, als bei biefen uon .s^elleiuu'in. i^e 

 (anger bie 9îei()cnfoIge ift, befto grijfter pflegt bie 

 2Bal)rfd)eiiilid)f'eit '^u fein, i)a\', fid) nmfomebr ino 

 ©rtrcme neigenbe^älleoorfinben luerben. tïben beo: 

 í)alb faiui man and) iüa()rnebmen, hai unter 13 



* 2nut «Aquiliu I. 2S u. folfl. ©. 



