AQUILA. 



In fxcí'lsit fuj'tl lìiiliini 

 Retjind aoitim .... 



A MAGYAR MADÁRTAN KÖZPONTI FOLYÓIRATA. 



PEKIODICAL OF ORNITHOLOGY. JOUKNAI, POUR L'ORNITHOLOGIE. ZEITSCHRIFT FÜR ORNITHOLOGIE. 



EniTEli BY THE HUNGARIAN CENTRAL-BUREAU PUBLUÌ PAR LE BUREAU CENTRAL POUR UliGAN DES UNGARISCHEN CENTRALBUREAUS 

 FOR ORNITHOLOGICAL OBSI'SVATIONS. LES OBSERVATIONS ORNITHOLOGIQÜES. FÜR ORNIÏH. BEOBACHTUNGEN. 



Nr. 1.2.3. sz.— 1897. Jun. 15. 



Budapest, N.-Miizeuin. 



Évfolyam IV. Jahrgang 



A vándormadarak megérkezési adatainak inga- 

 dozása. 



Irta : Hegyfokt K\bos. 



Miként a meteorológiában, az avipbanologiá- 

 bau is fonto.s szerepet játszik az adatok ingado- 

 dása. Hivatkozik erre Herman Ottó is, midőn 

 MiDDENDORFF megérkezési adatait Helleuorm-, 

 Eeo-, Kannaküll-és Dorpatból közli. «Az egyetlen 

 megjegyzés — úgymond — melylyel ez ép oly 

 pontos, mint lelkiismeretes tájékoztatást kisérni 

 bátorkodom, az, hogy az ingadozás akkor is 

 megvan, ha emberileg legpontosabban jegyez- 

 zük a legelső megjelenést s az okoknak kipu- 

 hatolása elsőrendű feladata a költözködés tanul- 

 mányozásának».^ 



Midőn a meteorológusok ingadozásról, pél- 

 dául a hőmérséklet absolut ingadozásáról be- 

 szélnek, tisztában vannak avval, hogj' e meny- 

 nyiség meghatározása annál biztosabb, minél 

 hosszabb s meg nem szakított időszakból szár- 

 mazó adatokra támaszkodhatnak. Az ornitholo- 

 gusok, úgy látszik, erre valami nagy súlyt nem 

 fektetnek. Legalább Herman Ottó ^ nem, mivel 

 Hellenorm 13 madárfajú adatait minden skru- 

 pulus nélkül összeveti a Köslinben történt föl- 

 jegyzésekkel ; pedig Hellenormban a legrövidebb 

 időszak (La)dus collurio-ná\) csak 9, s a leg- 

 hosszabb 27 évre (Mofacilla alba nál) vonat- 

 kozik, holott a köslini sorozatok^ többnyire 

 39 évet ölelnek fel. 



' Aquila I. 30. 1. Erre majd visszatérek. H. O. Lásd: 

 Kisebb közlések. 



- Nagyon óhajtandó, hogy a köslini feljegyzések 

 is az Aqnilában bemutatva legyenek, legalább rövid 

 kritika kiséretében. 



Aquila. IV. 



5i£ .^djUtanlumg bev Angaben über Öíc ^nhunft ber 

 ^ugbögel. 



23on Safob óegíjfofi;. 



©0, luic in ber 3)2etoovolocjíe, fpielt and) in bor 

 3íüip[jaiuiloc3Ít' bio '3d)uianfuiui ber 3(iic(aben eine 

 íicbeiiteiibe íKoUc. .ßierauf beruft fiel) and) Dito 

 germon, ale er bie ®aten 9)libbenborf über bie 

 îlnfunft in §elleiionn, Î-Heo, ilîanafiill nnb Torpat 

 mittljeiit. «Xk einjifle Semcrfniiß — fo fpridit 

 er — lueid^e ic^ mir ber ebenfo pnnftlidjen, une 

 9eunííení)aften Drientirung íieijufüijen erlaube, ift 

 bie, bafe bie ©djuianf uitg aud) bann üorbanben 

 ift, wenn man mit inenfdjonmööUdjft (U'ofeer 

 ©enauigfeit bie erfte Slnfunft oerjeidjuet, unb eè ift 

 bie (Srforfd)un9 ber Urfadjen in er ft er Sinic 

 Stufgabe beê ©tubiuniô ber ÏÏÎigration.»! 



9Beun bie íJíeteorologen non ©djioanfungen, 

 beifpieiôiueife non ber abfoíuteu Sd^iuaiifung ber 

 ÍTeniperatiir fpredjen, finb fie im .*i\[aren bartíber, 

 bnß bie í3oftimmung biefer &xö^e befto fidjerer ift, 

 je metír fie fid; auf Slugaben auö uinfo íaiujeren 

 unì) unnntcrbrodienen Zeiträumen ju ftütjeii oer; 

 mögen. 2)ie Drnitboíogen fd)einen barauf fein be= 

 fonbereê P5eu)id)t jn (egeii. ÍÖenigfíene feineá 

 Dtto pennán,! roeil er of)ne jegíidjeu ©frupet 

 feine Síugaben über 13 ä>ogelarten doh .'őeflenorm 

 mit ben ju Kösliu geiuad)teii áíufacid;nungen oer^ 

 gleicht, obiuoí)t fic^ in ^eűenorm ber fürjefte 3eít= 

 raum (über Lantus coUurio) tun- auf 9 'i^aí)ve, 

 unb ber (äugfte (über Motacilla alba) auf 27 '^ai)ïc 

 erftreát, bie ^öeliner 9ieiljenfolgen^ Ijingegen 

 meiftenô 39 ^aí)u umfaffen. 



' aiquila I, ©. 30. gài luerbe hierauf jurüdtommen. ,0. §. 

 Siefie: Sileincre i)iitt|eilungen. 



- ®â ift íeí)r roünídjenámertl), bafi bie Röalinet 3tufi 

 äetciinungen auäj in ber «ìlquiln» aiigcfiiíjrt irerben, 

 lueniijftciis in Segteituug einer furjen iuitif ! 



1 



.i-l' 



