99 



szabad a Ciro ni a alba és Ilirwulo rustica tár- 

 gyalásánál tapasztaltakra utalnom. Magyar- 

 ország, mint tudjuk, 4 hegyrajzilag igen élesen 

 elütő regióra oszlik, középen szélesen terül el 

 az Alföld, a melyet nyugatról a dunántúli domb- 

 vidék, keletről és északról pedig magas havasi 

 jellegű hegylánczok öveznek. S mily képet mu- 

 tat a vonulás? 



Csupa korai dátummal találkozunk az egész 

 Alföld mentén, valamivel későbbi az érkezési 

 dátumok átlaga a Dunán túl, ezt követi a keleti 

 hegység s végül az északi liegyláuczolat.i Külö- 

 nösen élesen észrevehető ez a viszony a Hinmdo 

 rustica adatainál. Figyelembe veendő továbbá 

 az a körülmény, bog}' az Alföld egyik legdélibb 

 állomása: Temes-Kubin majdnem az összes 

 fajoknál ezrekre s néha százezrekre menő töme- 

 geket észlel, úgy hogy önkénytelenül merül fel 

 az az impressio, hogy ezen tömegek első sorban 

 nem az Alföldet lepik- e meg egész szélességé- 

 ben fel annak legészakibb határáig s csak 

 azután innen látják el rajokra omolva s jobbra- 

 balra fordulva a szomszédos magasabb ten- 

 gersziui fekvésű regiókat ? ^ 



De ennél a szerényen megkoczkáztatott kér- 

 désnél azután meg kell állnunk, mert már így 

 kérdés «(?)» alakjában is mél3'en bevág az ú. n. 

 fro II tvo II id ás s az ezzel sokszorosan s mereven 

 szembe állított utvonal-tlieoria ellentétes állás- 

 pontjának vitájába, s ha az irányban a conclu- 

 siók terén csak egy lépéssel tovább mennénk, 

 oly szövevényes sejtvények útvesztőjébe téved- 

 nénk, a melyből a tudományos, reális kibonta- 

 kozáshoz szükséges összehasonlító vonulási 

 anyagnak ma még teljes hijjával vagyunk.^ 



Csupán rámutatni akartam — minden hypo- 



* Lásd : Herman Ottó «A madárvonulás elemei stb. 

 189.5, a füstfecske és a fehér gólya vonulásának területi 

 méltatását. 



- Van még egy más, sok valószínűséggel birci lehe- 

 tőség, a melyre rámutattam a ül. kötet p. 1. ily ez. érte- 

 kezésében «Éles határok és látszólagos késések stb.», hol 

 Howard L. Irby gibraltári megfigj'elései alapján elfo- 

 gadhatóan ki van miutatva, hogy az északibb tájakra 

 vonuló seregek későbben indulnak, ezt a hypsoiuetrikus 

 viszonynál is figyelemre kell méltatnunk. 



Herman Ottó. 



' Az útvonal s az azzal ellentétes föltevésre remél- 

 hetőleg világot fog deríteni különösen aBosnia-Hercze- 

 govinai hálózat, mert vigylátszik, hogy a Boszna és 

 Narenta vonal valóságos «madarak útja», továbbá dr. 

 Almásy György barátunknak az oláh Dobrudzsába inté- 

 zett ornithol. expeditiója, mely az ú. u. pontusi vonalra 

 vithet viláfjot. S/.crU. 



®rfaí)niiuicii (un ber 33eíianb(ung ber i'írtcn Cico- 

 nia alba unb Hirundo rustica £)in3ubeuten. Un= 

 ú,axn tíjeilt fid), mie unrunffen, iiiuter orograpf^ifd) 

 uonfoinmeu Ijetcroíieiie Jíegioneu; in ber iDìitte beò 

 Saiibeô erftrectt fid) lueit unb breit bie ÍÍiefebene, 

 u)e[d)e üon äßcften biírd) ein oügelkinby.b. Tuonan) 

 bftlid) non ben fiebenbüriiiíd)en 33er(;íen, nnb uoni 

 ííorben non ben ()ol)en .ÍÍarpnten einöefajjt luirb. 

 aBcíd)ee Silb jeigt nnn ber ÍBogeíaug? 



9Bir finben in ber (\an},cn xiefebene íauter früf;e 

 Saaten ; etinaâ fpüter ift bie Infunft j. b. ®onau, 

 bniui folgt bie öftfid;e, enblid; bie nörbliá)e alpine 

 ^îegion.i Sefonberá fdjcirf ift ber llnterfdjieb bei 

 ben ©aten ber 9fandìfd)iunlt)e. Go ift babéi nod) ju 

 cnimgen, bnfs cine Station ber Tiefebene ^i^eineê: 

 ^ubi n 6einaí)e bei ben fanuntlidn-n 3(rten ^au= 

 fenbe, niand)niai fogav .s>nnberttnnienbe non 3iig= 

 lern beobadjtet, fo baJ3 nniuilU'iirlid) bic ö^rage ent: 

 fteljt, ob biefeüJíaffen nid)t etma bie S^ief ebene »orerft 

 occnpieren n. j. : bis jn if^rer nörbíid)ften ©renje, 

 nnb erft bann non l^ier bie IjDpioinetrifd) [)öl)er ge= 

 legenen 9ìegionen in ©d)n)nvinen jertljeilt befie: 

 beln?^ Sei biefer mit aííem 33orbeí;att riâfirten 

 (Vvage nniffen mir aber bann ftefien bleiben, benn 

 fie fdjneibet fogar in biefer Weftalt «einer ïvrage» 

 fd)on tief in ben ©treit ber beiben oielntatô íd)roff 

 gegenüber geftetlteneiipotbefen bea «'^ïo ntaugeê» 

 nnb ber «^ugêftra fìentbeorie«.^ äßir mürben 

 in biefer ÍRid)tung in òaii ílíeid) ber iseruuittjun: 

 gen geratí;en nnb mürben nnê in einem £abi;rinttje 

 uerirren, beffen "iiJinflerien anf mi]íeníd)aft[id) 

 realer ©rnnblage ,yi löfen Ijente nod) — in Grman- 

 gclnng etnea genügenben Slkrgleic^èmaterialeê — 

 eine noUfommene Uninöglid)feit ift. 



3d) moUte bieranf — oljiie ^nfftetíung irgenb 

 einer i3i)pott)efe — bloâ binbenten, nnb jmar be è; 



'■ ©iefje: Dito Çieiiiiaii «2ie Elemente bea liogeljugeâ 

 etc. 189.5» bie Untctjiidjimçi be« Sh^^ ^«'^ 3íaud)fcí)H)űI6e 

 unb bes roeifjen StürajcS. 



- ®S gilit aud) iiüd) eine nnbere Wöglidjteit, i»eld;e niel 

 fill- fid) í)nt unb auf bic id) im III. SJaube, p. 1 u. ff. in bet 

 3lbl)aiiblung über fdjarfe ©rcnjen etc. u. j. auf ©runb ber 

 a3eobad)tungen »oiiuirb Ü. 3rbt)'á auf ©ibraltat I)ingeioie= 

 fen 1 abe, mo eâ gnnä acceptabcl erwiefen ii't, bafi bie für 

 növblidjete ,3onen bcftiiiimtcn „iuguögct fpäter nufbcedjcn; 

 biejes foU aud; bchn l)i;pfûnietifd)en a^ctljälniffo &erüdfic^= 

 tigt mevben. Ctto ^eriiian. 



'3lufbie gugáftrnfií» — »»b bie entgegengefe^te î^eotie 

 uiirb I)offontIid) ba« í8cobad)tung«neli in Síoénien unb bet 

 .Çersegoroina ein2id)t bringen, luo bie SinieSöoSna-Íiarenta 

 eine fbrnilidje ííogolfirafic ju fein fdjcint; ferner biirfte ein 

 £id)tfuat)l au'j ben Untetjudjungen uniereo ö-reunbeoSr. u. 

 Stlmáft) in ber rumäniftfien Sobrubfti)a befonbciâ ouf bie 

 pontifdje Sinie falten. Sieb. 



1:î* 



