105 



falco sacer, Brisson 1760. — Kerecsensólyom. Falco sacer, Brisson 1760. — gei «ilüi-gfalkc. 



Petényi Salamon J. hagyiitékából feldolgozta s be/.i'iro 3(us bem f)anbící)riftlic£)en îîodjlaffe 3- Sít tain ou *$e: 

 szóval ellátta tcnyi'â. gearbeitet unb mit ©d)lu[siüort Beriefen oon 



CsÖRGEY TiTÜSZ 



a M. 0. K. r. gyakornoka. 

 Egy színes táblával és két autotypiával. 



2 i t u 5 G í ö r g e i) 

 orb. *4ivocticantcn ber U. D. (£. 



3j;it einer colorirtcn Xafel unb jioci 3lutoti)pen. 



Falcones. — Sólymok. — 



Általános jellemzés: 



A csőr rövid, többnyire már a homloktól 

 kezdve lefelé görbülő fogas felső kávával ; or- 

 mója nem tarajos; a felső káva kampója több- 

 nyire messzire elhajlik az alsó káva fölött. 



A szemek mélyen fekvők, a szemöldökök ki- 

 állók. 



A lábak közepesen hosszúak, de többnyire 

 erősek ; oldalt reczések, elül s hátul valamint az 

 ujjak hátát laposan fekvő pajzsok födik ; a kö- 

 zépső és külső ujjat hártya köti egybe ; a esüd 

 gatyás. 



A karmok többnyire nagyok, erősek, görbül- 

 tek s hegyesek, alul laposak, kiálló élekkel. 



A szárny alakja változó, de többnyire a má- 

 sodik s a harmadik evező a leghosszabb s az 

 első hosszabb a hatodiknál, gyakran az ötödik- 

 nél is ; a külső zászló csak a második és har- 

 madik vagy néha a negyedik toll hegyénél van 

 keskenyedőn kimetszve. 



A fejet és nyakat kifejlett, zárt tollazat bo- 

 rítja. 



Falcones. 



Falken. 



aiü^emeine Eeiinäcidjen : 



© á) n a b e 1 furj, ineift fdjon non bor ©time atx 

 ftarf [jorabçu'fi'ttiiuut, au ben Seiten meift geääljitt ; 

 bie Jii'fti-' i"-'"' öem Oberranbe ber ii>ací)öf)aut au 

 nic^t aufgeídjiDUugen; obere Svinníabe ragt meift 

 bebeutenb über bie Untere f)inab. 



31 11 g e n uertieft, Síugcnbraunen über biefelbeu 

 oorragcub. 



Saufe mittcllaug, aber ineift ftarf; au ben 

 Seiten geneigt; oorne unb Ijinten, fotüie aud; an 

 hin 3e()ennirfen meift mit jicmlid) fiadjanliegenbeu 

 Sd)iibern unb Sd)nppeu bebecft; eine Spanni)aut 

 äiüifdjon ber 2luf3eu= unb ílíitteíaef)e; Saufe mit 

 §ofen. 



SÍraÜeu meift gro^, ftarf, gefrümmtunb fpitjig, 

 unten flad) mit uortreteuben fdiarfen Eanten. 



^(ügei üerfd)ieben geftaftet, meift bie i2=te ober 

 3:te Sd)iüiuge am längften; bie Í-U länger aiâ bie 

 (i=te, oft alò bie 5--te; bie 3tuf5enfa[)ne aber oon ber 

 2:ten biê i)od)ftenê jur 44en nad) ber Spiße ju 

 oerengt. 



iiopf uno s^alz, mit cntn)icfeUer, gefc^loffener 

 33efiebetung üerfei;en. 



F. sacer, Brisson 1760. 



A feldolgozás folyama alatt kiderült, hogy a 

 föntebbi a legrégibb név, a mely a félreértéseket 

 még leginkább kizárja. 



Sm Saufe ber ^Bearbeitung erroieâ fid) obiger 

 9îame ale ïitefter, bei me(d)em ein íJíifjüerftanbuif^ 

 nod) am fid)erften au'jgefdiloffeu ift. 



Determinatio : (Petényi értelmében, ^m Sinne ^^eténiji'ê.) 

 Falco laniarius,* auct. ; 

 « lanarius, Gessn. ; 

 « stellaris Gmel. Linn.; 



* Nyilváiivalé), hogy a «laniarius» önkényes, a mennyiben számosan a madár ragadozó természetéből 

 indulva a species nevet a lanio = mészárosból eredőnek vélték. Pedig ez a név a Lanicrból, r.annerből, vagy Lan- 

 nerfalkeböl vau latinizálva s nincs a lanioval semmi kapcsolatban. Ezért az alábbiakban mindenütt a lanariust 

 használjuk. Félreértések elkerülése végett hozzátesszük azt is, hogy Schlegel tanúsága szerint a «lanarius» a 

 (isacer»-nek nem is helyes szinonimja, a mennyiben az előbbi a Balkánfélszigcton és az Afrikában élő rokon 

 alakokra vonatkozik s a régibb auktorok tévedése folytán került a F. saeer sinonimjai közé. 



Laniarius ift roittfürlic^ im ®ebrautí), bn meí)vcre Druittjologen aui ber 3ïatur beo glaub uogetá auâgeljenb 



A.iuila. IV 1* 



