106 



Kerecsen sólyom (az ősmagyarokuál; — 6ei bcii UniinçiDarcii :) 



/verersc'»?/ ; A'e/ccS'c». , (ez utóbbi uevet Földi J. a Falco islandicnsra vagy a F. gyrfalcora 

 alkalmazza; de hibásan; — mit öem (éttereit benennt ^. JiJlbi ben Falco islaudicus oöev F. gyrfalco, 

 íod) unt Unred)t.') 



Szalida sólyom, Vajda; Fojtogató sólyom, Eeisinger; Fojtó sólyom Petényinél régenten ; 

 Mészáiió sólyom. 



Németül. Sciitfd) : Wín-ufalke ; Srhlaciil- uiul Schlechlfnlh' ;* BlaufassfulLe : Jìhtuftm. 



Oroszul. ílínfíííd): Sokol halában (lásd fielje Dobrowszky Lex. II. p. KiS.) 



ben íptcififrijcn Oiamen aus bem laiuo = glctící)[)aiier ableiten, űbmol)! biejer ííame nom .«gnnier», «iíannev» ober 

 »Sannevfalfe» ficrvülirí uub iiút bem «lanio» in feinem S8e5Uçi ftel)t. 3l-tr gebvaudjen baliev in ben Jolgenbeu üderall 

 ben Jiainen «hiiuirius». Um jebes 3j;iauerftänbni{) ju nemiéiben, fügen mir bei, baf; lant SdjlegeT'o SenS'iiii "lana- 

 riusi- fein vidjtigeá ©inionnm be« «^accrn-í i[t, ba ber evftere Sinme fic^ auf bie auf ber aîolfanljalbinfel nnb in 

 Slfrifa lebenben uerinanbten §in-mcn ín-jicljt uub nur bnrc^ 3i'r")ii'n ber älteren íluftoreu in bic Si)nont)nút bea 

 «sacer» eingereiljt luurbe. 



* Az alkalmazásban nom küvctkezetos, mivel a vándorsólyomra |F. pcrc.n rimisi is használják. Lásd 

 Schlegel «Kritiscbe Übersicht etc.» (Leydeu 1S4Í. II. p. 11.1 



* 3» i>eï Slniuenbnng nid)t confequent, ba berfelde 3!amc nud) bem 'ül'anberfalfe I F. pereí;rinns) gcbiif)rt. 

 ©ie^e edìlegel's «S{ritiíd)e Überfielt 2C.» (Sei)ben 1844. 11. |i. li). 



Egykoron még valószínűnek tartottam azt, 

 hogy a régi szláv népek «Sol.ol raroli«-yd, a 

 melyről a verna vidéki sziklacsoport «Piarohovo» 

 (sólyomkő) nevet nyert, tehát a magyarcdí uRáró- 

 madara« is, melyről a Nógrádban az Ipoly mel- 

 let emelkedő sziklát Eárosnak nevezték el, azo- 

 nos a F. lanarius-szal. (Ezt a sziklát azóta lerom- 

 bolták, utkövezésre használták fel s a sólymok 

 is eltűntek arról a vidékről). 



Most azonban bizonyosra veszem, hogy a 

 szlávok Earoh-ja a Pandioii iiuUaetusra (L.) vo- 

 natkozik. Idézetek bizonyítják ugyanis, hogy a 

 Pandion ezen a néven ismeretes az összes, még 

 az északi szlávoknál is; Cseh- és Morvaország- 

 ban, hazánk egyes magas hegyekkel borított vi- 

 dékein erről a sasról vannak egyes helyek ne- 

 vezve ; oly helyek, melyeken a kerecsen-sólyom 

 soha meg nem fordul.* 



Azt, hogy a magyarok kerevsca sólyma, mely 

 a Zrinyíászban s egyebütt is mint a gyorsaság 

 jelképe szerepel, nem az északi vadászsólyom 

 (F. islandícus vagy grönlandicus), mint azt Földi 

 s Vajda állítja, hanem a Falco lanarius, azt a 

 magyarok története bizonyítja. Ázsiai hazájuk- 

 ban ugyanis oly tájakat laktak a magyar törzsek, 

 hol az északi sólyom nem cl, de a hol a kerecsen 

 jelenleg is tartózkodik. S e sólyom mind végig 

 ismeretes volt őseink előtt, annyival is inkább, 



* Petényi ezen nézetét az ujabb vizsgálatok telje- 

 sen igazolták. Bizonyos immár, hogy a llárómadár 

 csakugyan a l'andion halia;tus. A nógráili sziklán, a 

 víz fölött való fi'^/kr'ló« íh teljc'>i(>n talál a Pandion 

 életmódjával. 



^n einer (U'iüijíen 3t'it l)icít id) es nod) für mat^r: 

 fdjeinlid), bn^ bnê «Sokolraroh« ber níten òlnuen, 

 uon iueld;em bie ue'nuirer Aelfeneinippe ^farotjoiui 

 (i^ffllfcnftcin) l)eifet, mit F. lanarius ibentifd) fei, 

 nmfomefjr, ale nuc^ bic llnaaren einen Aclfon, 

 meidjer fid; einft im 9{eooiraber Êomitat über bem 

 ;3po[i)fliifíe erhob, uiofetbft Ralfen bauften — 

 3Ï n r Ô nannten, (©iefer ^-elfen unirbe feitfjer çiie= 

 fprengt nnb snin ©trafîenbnn oermenbet. Sie (Vaifen 

 uerliefsen bierauf bie ©egenb für immer.) iJetJt balte 

 id) eö aber für fidjer, bau bas flauifdjc «'Karol;» fid) 

 auf ben 'Jv if d)abí er (Pandion haliaëtus) bejog. 

 ©itate beftätigeii eê iiämltd), bufj ber jvifdiabler 

 unter bem Síamen 3ïarol) bei fíímmtíidien Sinnen 

 befannt ift: luid) biefem ílbler finb in ìniljmen unb 

 3)íaí)ren, |o and) in mandjcn gebirgigen ©egenbcii 

 Ungarnô einige Stelien benannt, u. jiu. foId)e 

 ©teilen, loo unfer Siirgfalfe, alo in'moljiier beo 

 ■gtadjlanbeê, nie uorfonunt.* 



Saf5 ber Ü^ürgfalfe es mar, ber bei ben alten 

 Üiagyaren nnter bem 'Jìamen Síerccöen:©óhjom alo 

 Sijmbot ber ©djnelligfeit bieute (unb uid)t Falco 

 islandicus ober grönlandicus, une es ?yölbi unb 

 3Sajba meinen) beioeiôt nnê bie Wefd)id)te ber Sibe 

 beo ÍJíagyaren^'Stammeo. 3'i difién bemobnten 

 nämlid) unfere 9lí)nen jene ©egenben, loo F. grön- 

 landicus nid)t, F. lannrius aber aiid; je(5t nod) 

 uorfommt; and) in Ungarn, roo il)nen ber ^^atfe 



* !îie neueren Unterfnd)ungen [jaben biefe 31nfid)t 

 í{5etciu)i'á beftütigt. GS ift mm feftgefteUt, bafs «Sidro» 

 luirflid) ouf Pandion lialiaëtus fid) bejieljt. IHud) baê 

 ^orften über bcm SiBaffer auf bem 3leogvaber gelfen 

 ftimmt ndt ber iìebeu'oart beë ípanbion iibercin. 



