107 



mivel Dclmagyarországnak, Syrmiának, Horvát- 

 és Szlavonországnak most is nem az északi só- 

 lyom, hanem a kerecsen, a F. lanarins a lakója. 

 Bizonyos tehát, hogy a F. lanarins volt az 

 ösniagj'arok kerecsenje. 



Faji Jcgj/rk: 



A farok tollain G — /? kcrel,<lcd, a toihzávt 

 nem crintő fehéres vagu rozsdás fehér folt van. 

 H ezek a tollak kühö zászlóján majdnem ÍMr- 

 alaknak, míg a belső zászlón — a két középső 

 tolléi kivéve ■ — harántosan ellyplikusak és sár- 

 ilásan vannak futtatva; a szájziaj alatt eredő 

 bitrt.ó aráníjlag keskenij ; a Iiasi oldal minden 

 rajzolata fölfelé keskeni/edö szárfolt ; a középső 

 ujj karom nélkül olij hosszú mint a csüd ; a 

 farok a szárny hegyét 4 — 5 cm.-rel éri túl. 



Jegyzet: Nauma)i)i-tói eredő, e madárra 

 vonatkozó jegyek közül a következők állnak 

 meg : az első (elsatnyult) evező csak külső zászló- 

 ján, ennek í'edőtolla ellenben mindkét zászlóján 

 fehérrel szegett; a szem környezete, a viasz- 

 hártya s a lábak sziue fiatalabb madaraknál 

 világosan hamvaskék, öregebbeknél sárga ; a 

 barkó tetemes nagyságú; a farok vége kinyúlik 

 a szárny csúcsa alatt ; a csüd a saroktól számí- 

 tott fele hosszán tollas. (Lásd 108— lülJ. 11.) 



Leírás. 



Csőr: igen kurta, erős; a felső káva már a 

 viaszhártyánál kezd Ívesen hajlani s nagy, éles 

 foga van, mely az alsó káva megfelelő kimet - 

 szésébe illik bele ; az alsó káva elül majdnem 

 egyenesen van elvágva, élei erősen be vannak 

 vonva. 



<)rrljiul,:ak : erősen kerekdedek, közepükön 

 oszlopalakú szagló csap emelkedik ; a homlok- 

 sörték alig érintik őket. 



A nyelv: rövid, vaskos, húsos, hegyén kissé 

 hasított, tövén erősen fogas. 



A szem : nagy, tüzes, az iris barna (sólyom- 

 szem). 



A léil>: rövid s erős; a húsos lábszár P/a-szer 

 oly hosszú mint a csüd, melj' utóbbi elill fele 

 hosszán tollas ; (tévesen állítja Keys, és Blas., 

 hogy a csüd köröskörül tollas, mert az hátul 

 minden sólyomnál csui^asz s csak a felülről rá- 

 boruló tollak fedik); a csüd s alábújjak gerincze 

 laposan fekvő durva pikkelyekkel födött, ezek 

 az említett részek oldalain apróbbak s puháb- 

 bak ; hátul reczézett a csüd; a lábujjak talpfelén 

 az izületek alatt erősen kiemelkedő fojtó büty- 



fortt)iii íiefaunt díiefi, íjuiift lueiicv tírönlandicns, 

 má) Islandicus, foubeni cbcíi ber SlMirgfalfe. 



(Sé büvfte alfo Cieraife fein, bafe F. lanarius bei 

 ben Urniatp^nren S er ec Seit öiefe. 



9(vtteiiiijeiif|cii. 



2^ie Sd)uuinjfeberu trnçieii '•— 1- vmib: 

 l i d) e, a m © di afte ni d) t bu r d) (^ c 1) e u b c, lu c í iV 

 lid;e, (iiuindiuiaí (idjtroftbraunc) Jylccfen, 

 iücld)o niif ber 31 iif,en falene foft freiê= 

 föniiiiv auf ber ^su neuf alme — bie ber 

 mittlereu "i aucijeuoiuiueu — ouerel: 

 Ipptífd) unb gelblid) überfioßeu fiub: eiu 

 íd)uiad)ev iiartftreif: alle buut'íeu ■ciCiá)- 

 nungeu beo Uuterleibeo fiub fteté uad) 

 oben fi d) v e r f d) m ä ( e r n b e 3 d) n f t ft r i d) e ; 

 ber ©d;iuau3 4 — 5 cm. über bic Alüötl= 

 fpiljeu íjiuauö rageub. 



Seuierfung. 2Íon ben 'ííaHiuauii"fd)eii Stcnn- 

 äetd)en bie folgeubeu bvaud;bar: «bie iSdfdianuge * 

 uad) Slufíeu, if)re Secíe aber beiberfeitâ roeif, ge= 

 fíiuint: îlugeufreife, 2?adiôf)aut uub Tyüfie bei jüu: 

 gereu iUigehi lid)tafd)blau, iiu ílltergelb; ehi beut= 

 Iid)er 33adeuftreif; Sáiioauj länger aló bie ruí)eu= 

 beu í5'»9^í; Saufe big ä""-" ê'ilfte ^om ^iiie (Àcrfe) 

 t)iuab befiebert.. I (Stelle p. 108—10!).) 



Sdiuabel feíjr furj, ftarf: ber Dberfiefer gieid) 

 Doni Stirugruube au iu eiueu grofeen §ateii berab; 

 geïrttunut, Ijat eiueu grofeeu fdjarfeu ^aijn, ber in 

 eiueu eutfpredieubeu 3luGfd)uitt beô lluterfieferô 

 pafft; Uuterfieferuoruebeiuabe gerabe abgefd)uitteu, 

 beffeu Sdjueibeu ftarf eiugejogeu. 



^JÏafeuUidiev beiuaije freiíaniub, iu iljrer ^Dîitte 

 mit eiueni fäuleufbvnUgeu (yerud)S,iäpfd)eu ; fie mer; 

 ben l'ou beu Stiruborftdjen fauni etmas beriibrt. 



3uuge furj, bid; fteifdjig, luirue etunio gefpaU 

 ten, binteu fd)arf gejiibuelt. 



Slugeu grufi, feurig: Sriö braun (Jalfeiuìuge). 



(Vüfec tura "Ilo ftnvf; bie fíeiíd)tgmuaeu(öfeu 

 ©d)ieubeiue iVs^mal fo lang alo ber i*auf, loelc^er 

 auf ber 33ovberieite bis jur .öälfte befiebert ift; 

 Uiid)t mie Keijferl. u. iölaö. angeben : «Oberer Xíjeií 

 beò !i.'aufeô ringsum befiebert n: er ift Ijinten fabl, 

 aber luoljl iiberbectt); £'ouf= unh -^eljeurüden mit 

 fiadiauliegeiiben, raul)en Scbuppen bebedt, bie an 

 ben ©eiteu ber genannten 3:i)eile fleiuer unb roeidier 

 fiub; l)iuteu ift ber £'auf genest; bie Bt'Ijt'iM'ol^ifu 

 tragen unter jebem ©eleuf'e etucn grof,en, warjeu: 



* Sie erfle, uetiümmerte ©djiöinge. 



li* 



