no 



A lábak czitromsároából narancssái'gába haj- 

 lók; a talpak is alig halványabbak, a páruák 

 valamivel szennyesebbek. 



3. Ahomlok,aviaszhártyakerülete, a pofa tája 

 s a szem fölött haladó sáv szennyesfehér igen 

 gyenge rozsdabarnással lehelve, hajszálfinom 

 fekete vonáskákkal, melyek hátrafelé folyton 

 szélesednek és világosodnak s mint feketebarna 

 szál-foltok mennek át a nyakszirtbe ; a halánték 

 tája halvány rozsdabarna, sötétbarnán vona- 

 lozva. A szem eleje körül levő fekete vonalak 

 patkóalakú foltot alkotnak, mely a szájzúgtól 

 kiinduló s előbb fekete majd feketebarna 

 Ofi — 0"9 cm. széles barkóval egyesül s végre a 

 nyak oldalán hosszanti tojásdad foltokba vész el. 



Az egész fejtető szép rozsdavörös, kissé ham- 

 vasba hajló alapon keskenyen-hegyes barna- 

 fekete foltokkal borított, a melyek a fej elején 

 legszélesebbek, míg az oldalakon igen keskenyek. 

 A szem mögött rozsdafehéres alapon széles 

 sötét sáv indul s a fejet körülfogva egyrészt a 

 feketebarna, rozsdásan vonalozott nyakszirtfolt- 

 tal egyesül, másrészt a fehér pofát s a nyak 

 mellső oldalát keríti be. A nyakszirt egészben 

 fehéres rozsdasziuü. 



3. A dolmány sötétbarna szine minden tollon 

 erősen kékesszürkébe hajlik s ez utóbbi szín a 

 hát alján, a farcsíkon s a farkfedőkön a barnát 

 úgyszólván teljesen kiszorítja. A dolmány leg- 

 több tolla sötéten rozsdasárgával is szegett, ezen- 

 kívül minden nagyobb toll 2 — 8 rozsdásfehér 

 vawy rozsdás szemfoltot vagy harántfoltot zár 

 macába, a melyek a hát alján rozsdásszürke 

 va^y kékesszürke baranti foltokba változnak. 



Az evezők barnafeketék, kivált külső zászlóju- 

 kon erősen kékesszürkével futtatva s vöröses- 

 fehérrel szegve. Ez utóbbi színnel van az első 

 evező külső zászlója is a belső zászló kimetszé- 

 sei" szedve, ez a szín szegi szélesen az elsőrendű 

 evezők fedőit, a legnagyobb szárnyfedők hegyét 

 s a rövidebb evezötollakat is. Valamennyi evező- 

 toll belső zászlóján rozsdásfehér babos baranti 

 folt van. a melyek a tollak töve felé a zászló 

 szélét érik ; ezeken kívül még több evezőt s az 

 összes elsőrendű szárnyfedőt fehéren rozsdás 

 vagy rozsdavörös szemfoltok díszítik. A szárny 

 belső oldala — a leghosszabb evezők barnahegyét 

 kivéve — javarészt ezüstfehér, áttetsző sötétebb 

 harántfoltokkal. A szárny belső széle s a hónalj 



5viifu' Mafi,iitrciiieiu;(e[b, ftavf iné "Comcraiiícn- 

 gelíie übeviioljciib : ók Sobh'n faum etiiuiö tilüiier, 

 bie $ffiiirg:93allcii íduiuil^iiicr. 



í. í)ic Stivile, "KiutèliautimuuHuiniv bio iíaiu^cii 

 imb bor Stveif über ben i'hiçieii ídimulMivueif;, fauni 

 inerf'íid) roftbrounlid) überbniidit, init haarfeinen 

 Íd)iiinr5en ©tvidjeídjen, bie auf ber Stime ftelô 

 breiter iinb babéi (iditer merbeu imb fdiiiefslirf) afa 

 fdjiuarabraniie Sdiaftftriàe in Peu Sd)eitcl über^ 

 gelten; ©d;lafcngeçi,enb blafìvoftbranu, bunfelbraun 

 geftridielt. 33or beni 3íuge iinb in ber tnirberbälfte 

 unter beiiifelben biíben bie feljr bid)ten fdiuiaríen 

 StridìeI einen íjufeifenfijrinigen Àlerf, ber uiit 

 bem aiifangö fdiioarjen , bann fdiiuarsbraunen, 

 O-f) — 0'9 eni. breiten "^adenfireif vereinigt auf ber 

 SPorberljaÎôfeite fid) in hïiujlid) onale Sdiaftpunfte 

 perliert. 



Tier gaiiäe Cberfopf ift nnf fdiön roftratbein, 

 etiimê ino afdiijraulidje sieljenben Wninbe mit 

 fd)maien, fpi^úgen, braun;fd)roar5en ^-lecien bebcdt, 

 uield)e am Ííorbcrfopf ani breiteften, nii ben .^lopf= 

 feiten am fdnuälften finb. hinter bem 'Jluge beginnt 

 auf roftrothmcifilidiem Wrimbe ein breiter, bunfler 

 Streif, ber ben Dberïopf cinfaifcnb fid) einerfcite 

 nut bem fdiinarjbrannen, roftrotl) geftrtd)eiten 

 Ciienictfied uerei)iigt, anPerfeito bie meifieu íiHingen 

 uiib 'iíorberí;a[eíeitcn breit biinfel einfafìt. 2)aê 

 fâenid îonft meifilidiroftrotl). 



3. Ser 'JJÍantel bunfelbraun, bod) an allen gebém 

 ftarf ine íBíaugraue jieljenb, meld)' lettere À'U-be 

 auf bem Unterrüden, bem Steiji uno ben Ober: 

 f d)man5becîen f o ju fagcn n o r ii e r r f d) t. S^ic meiften 

 ïOianteifebem finb feitlid) bunfelroftgelb gefantet 

 unb eô fd)HeJ3en iljre gröfseren i2 — 8 roftrott)meif5e 

 ober roftrotbe 3lugeii; ober "Kanbauerfiecfen in fid), 

 lucldje am Unterrüden in roftrotbgraiie ober blau- 

 graue Ducrflccfe übergeben. 



ÍÍMe Sd)ioingen braunfd)ii)ar5, überall, befonberő 

 aber auf iljren 3(uf5enfa[)neii ftart blaugrau über: 

 flogen, mit fd)miil:,ig rötl)Ud}ioeifíeii .S\äntd)en. 



Wät ber (elfteren g^arbe ift bic erfte Sd;miiige biô 

 in bie ®egenb ibrec. inneren 3Iu6fd)nitteo auf bein 

 gan^^en :')ianbe, bann bie beioen ("vabneu iljrer Tede 

 unb and) bie Spieen ber meiften Iiingften Dber= 

 fittgelbeden unb ber fürjeren Sdiunugen breit ein: 

 gefaf3t. 3)ie inneren gabueu fämmtlidjer Sd)U)ingen 

 tragen roftrbtI)lid)ioeifîe boljnenförmige r.uerf(eden, 

 meldje naá) ber äiiursel Ijin bis auf bie ilanteu 

 reid)en; mehrere Sd)roingen, foioie alle (ängfteu 

 3^eetfebern finb aufierbem nod) mit UHnfirofti'i'""-'» 

 ober roftrotbeu Singenfted'en uerfd)iebencr ÖJriJftc 

 gejievt. IJunere J^Iügelfeite — bie braunen Spitjen 



