Ill 



tollai rozsdásfehérek ; a leghosszabb belső tollak 

 is rozsdás fehér alapon hosszanti kékesszürke 

 foltokkal, luik a l)elsö zászlón félkörösen kivá- 

 gottak ; a középső sort alkotó tollak fehéren 

 szegve 8 kimetszve sötéten rozsdabarnák s fel- 

 tűnő, szögletben haladó sötét sávot alkotnak, 

 mely a madarat igen diszíti. 



A farok felül fakón rozsdásbarnaszürke, erő- 

 sen rozsdásszürkével lehelve sfollai oldalán oly 

 széles a fehéresvörösszürke szeges, hogy az 

 összecsukott farok e miatt egészben fehéres 

 rozsdabarnának látszik; a farok hegyét 1 cm.- 

 nyi széles barnásfehér szalag szegi be. Vala- 

 mennyi faroktollnak bizonyos számú világos 

 foltja van, és pedig a két szélsőnek 1 2, a követ- 

 kező párnak 10, a harmadik és negyediknek 9. 

 E foltok a külső zászlókon gömbölydedek, zár- 

 tak s kissé ferdén feküsznek, míg a belső 

 zászlókon harántul megnyúltak s többnyire nyi- 

 tottan érik el a toll szélét. 



A farok alsó oldala sötét ezüst-szürke, a felső 

 oldalról áttetsző rozsdásfehér harántfoltokkal ; 

 a fark alja szennyes barnásí'ehér g csak a szélső 

 tollak szárai barnásak, míg a többié fehér. 



4. Az áll és a torok tiszta fehér, előbbi fino- 

 man feketével vonalozott ; a beg}', mell és ennek 

 oldalai is fehérek, de kissé rozsdásan leheltek, 

 kevés, sorokban haladó fekete szárfoltokkal, 

 mik lándzsa vagy körte alakban végződnek s a 

 már erősebben rozsdasárgás mell elején, s a 

 mell oldalán megnagyobbodnak, míg a hason 

 újra lándzsaalakban vesznek el. A has és mell 

 oldalain a sötét szárfoltok oly nagyok, hogy a 

 világos alapszínt egészen háttérbe szorítják. 



A rozsdásfehér gatya belül egyszínű, külső 

 fele elül gyér szár- és lándzsásfoltokkal, melyek 

 hátrafelé majdnem az egész tollat elborítják ; 

 a lábszár elül rozsdásfehér, széles lándzsafoltok- 

 kal, hátrafelé fakó szürkésbarna, fekete szár- 

 foltokkal s fehérbarnás hegyszegésekkel. 



NB. E madár tollruhája bizonyosan még az 

 előző évből való, mert az összes dolmánytollak 

 erősen meg vannak fakulva, a sötétbarna sz iirke- 

 barnába s a szegesek és szemfoltok rozsdás- 



ber langfteit Sc^roingeii auegenommen — tjröfeten: 

 tí)eiíe íiílicnueifí mit bnrcí)ící)immernben bunflerou 

 Dueräeidiniingen ; bíe unterftcn inneren Sweden 

 ^tmaeJ roftgelblid) roei§, mit blaugrauen, auf öen 

 3nnenfa[;ncn Í;al6freieförmigen SBogenfíeáen ; Me 

 oberften, bann bie Untertd)u[terbecíen, mie and) 

 ber ganje Jyíügelranb roftgeíblidjmeié, erfterc mit 

 breiten, íefeterer mit ganj fd^maíen bunfelroft= 

 braunen 9ieií)enfleden; jroifdjen beiben beben fid) 

 bie mittleren Unterflügcíberfeu — bnnfelroftbraun 

 non garbe, breit roei(3 geíaumt ober geäugt — 

 afe ein bnnfíer, roinfeíiger ©treif auffallenb ab: 

 íegtercr bient afő .ííennscidicn beö SSogclö. 



S)er í£d;man,5 oben nmttroftbranngran, feljr ftarf 

 roftgrau angeflogen uno fo breit meiöHdjrotfigrau 

 eingefaJ3t, baf; biefe í^arbe am fdjmaí jufammcn 

 gelegten ©teuer rorí)erríd;t; bie^dmian^fpiljc bnrd) 

 ein 1 cm. breiteâ 35anb eingefaßt. SXŰeJ^ebern Ijaben 

 au§eröem auf ben Slnfìenfabnen meíjrerc runölid)e, an 

 ber 2., 3. nnb 4:ten ,5fberuon Stntlen eingefdiloffene, 

 auf ben 4 mittetften, aber bio in iien dtanb biiiauô= 

 greifenbe unb auf ben ^nnenfafjuen faft überall 

 offene bobnenförniige Sïanbflecic. Unterfcite beò 

 Sdjmau.^eô íunfelfiíberafdjgrau, mit bnrd)id)im= 

 mernben roftgelblid^mei^en Cluer5eid)nnngen ; Unter= 

 id)man!ibed'en fdmintúg roftbrannliduoeijj, mit meifsen 

 ©djäften, bie nur an ben feitlid)ften 3)erfeii einjclne 

 braungraue (Sd)aftftcllen òeigen. 



4. Sîiuu unb Ëe^le reinroeié, erftereê btof? in ber 

 Sîinugabei fein fd^mär^iid) geftridjeít: ,'S\ro^if, îBrnft 

 unb iljrc Seiten ebenfaliê roei^, faum merftidj roft- 

 geíbíid) überr;aud)t, mit roentgen 9ïei()en tjerab: 

 íaufenber fdjroar^ci- 3d)aftfírid)e unb an biefen 

 lanaett: ober birnförmigcn gledd)en, roeldje an ber 

 SBorberbrnft unb ben SBruftfeitcn an ©rö^e ju^ 

 neíimen, am 33and)e aber roieber in Sanjettftrid^e 

 fid) uerlieren. ^ie bunfíen Sdiaftfteáe ber 33rnft: 

 unb 58and)feiten no[)meu gegen Oen glngefn ftetö an 

 ©riJBe ju, nnö uerbrcingeu bie Iid)te ©runbfarbe 

 faft gäuättd). 



S)ie ^ofenfeöern roftgelblid)roeiB; innen un= 

 gefíedt, roaljrenö öie 3tnt5enfeite oorne einjeíne 

 ©d)aft: unb £anjettftrid)c anfmeift, roeíd)e nad) 

 binten 5u faft bie Acbern einnebmen; Me ©d)ien= 

 beiubeficberung oorne roftgclblid)roeif5, mit íd)roar,5= 

 brauneu breittansettförmigen ^^íedenreifieu, luid) 

 I)inten aber büfter graubraun mit roeifíbrannlic^en 

 Snbfaumen nnö fd)roar3en 5d)aftftrid)en. 



NB. Saô gauje ©efieber biefeê 'i)Jfannd)enê flammt 

 nnftreitig nod) com oorigen '^aí)t fier, ba alle 

 a)íautetfebern ftarf abgefd)oiíen finb : nämiid) baô 

 grauíid)SnnfeIbrannc unb !ì3raunfd)nuu-5e in gran = 



