119 



foltot alkotnak; a halánték sötét foltjai is aprók, 

 gyérek, s csak egy, feketebarna mezőbe egyesül- 

 nek a szárnycsukló előtt, 



'^. A dolmány igen hasonló a május 4-én 

 Cochrane barátomtól kapott híméhez, csakhogy 

 még élénkebb ; és pedig a sötétbarna s a rozsda- 

 barna szegesek kevúsbbé fakultak el s az erős 

 kékszürke lehelet mellett is egészben élénken 

 rozsdás külseje van a madárnak s ez különösen 

 a hát alján s a farcsíkon tűnik szembe ; a farok 

 is igen sötétbarnn, mert bár itt is meg van a 

 hamvas lehelet, a sötét szín nincs még annyira 

 megfakulva, mint az adonyi sziget hímjei- 

 nél. A szélső tollpár mindkét zászlóján II, a 

 következőn 9, a harmadik páron <S, a negyedi- 

 ken 7 — 8, a következőn 6 — 8 folt látszik, míg 

 a középső tollpár jobbik tollán csak összesen 2, 

 a baloldalin 3 folt van, a többinek csak némi 

 nyoma látszik. 



4. Az áll s a torok egyszerűen sárgásfehér, 

 innen lefelé az egész test szennyes sárgásfehér, 

 de minden tollán sötétbarna tojásdad hegyfolttal, 

 mik lefelé folyton nagyobbodnak s a test oldalán, 

 a lábszáron s a gatyán hosszúszáruak, míg a 

 mellen rövid a száruk, de seholsem nyomják el 

 a világos alapszínt, sőt kisebbségben maradnak ; 

 a farkalján úgyszólván semmi rajzolat sincs. 

 A szárny belsejének szögletes, sötét szalagja csak 

 nyomaiban van meg. 



AÍccíen fiub f'leiu unii íd;ütter liecíenb uuö bitben 

 nur ein fd^maräbrauneo ^clb vor bem J^íügettnige. 



3. !î)ev 3)ínntcí i^ieidjt bem beê ïlîanncbenô »om 

 4=ten ïlîai, baâ id) non ^reunb (£od)rane eríjielt, 

 nur ift òaé Sunfelbraunc frijdjer unb and) Dieroft; 

 braunen geberfäume erfdjeinen breiter; bie roftrotfje 

 (53runbfarbe fonunt troU bea blougrauen 3lnf(ugeâ 

 feljr in Jüorfdjcin, beíoubers ober am Unterrüden 

 unbamSteif?; aud) bie Cberjeite bcè ©djiBanjeê 

 ift bebeutenb bunflcr, unb bie roftiçi,eu einfaiiunfleu 

 finb meuiger abgeid)0Jien alö bei ben auf ber Sitfel 

 îtboni) erlegten ©remplareu. S5ie äufeerfte ©d}roan3= 

 feber l)at 11, bie uäd)fte 9, bie britté 8, bie »ierte 

 7—8, bie fünfte (1—8 À-iecfe, mäbrenb vom mitUU 

 ften ''^saare bie eine blofe ibver 2, bie anbere 3 auf^ 

 roeift. 



4. Ätnn unb ileble ungefledt gelblidimeif;, ber 

 übrige 2:i;eil bes fdjmnlùgmeiBen Unterleibeô mit 

 nad) unten i)iu fid; tiergrcifìernben, ooalen, buníe[= 

 braunen Spil^enfleden beberft, me[d)e in 9ïeif)en 

 liinablaufenb auf ber Uuteríeibmitte meift íurj^ 

 geftielt unb an ihren Énben etioao jeridjliffen, auf 

 öen Seibfeiten, ben Schienbeinen unb ^o\t\\ lang-- 

 geftielt, gefdiloffen unb met^ gefaumt finb. (Sei 

 biefem Éremplar Ijerrfdjt an ben l^tgenannten 

 %t)e\k\\ bie bunfle 'garbe nidjt uor.) 



©ielluterfdjiDanjbeáeu beinahe gauü ol;ne ©ii)aft= 

 flecfung. 



Terbnufie äBinfelftreif ber (yíügeíiunenfeite bíoö 

 angebeutet. 



./ Il) /Il ('s nösfcuy közti különhsétj. 



A nőstény nemcsak hogy jóval nagyobb, de 

 abban is különbözik a hímtől, hogy 1. a szeme 

 előtti fekete patkóalakú folt rendesen kisebb s 

 csak szárfoltokkal van jelezve (de ez néha a 

 hímnél is így van); i. a fej tetején kevesebb a 

 fehéres szín, e helyett a szárfoltok sötétebbek, 

 szélesebbek s sűrűbben sorakoznak; 3. a szem 

 mögött eredő sáv, mely egyrészt a nyakszirt- 

 foltot alkotja, másrészt a nyak oldalán a szárny 

 kézcsuklójáig halad, jóval szélesebb és sötétebb ; 

 4. a faroktollak belső zászlójának töfeli babos- 

 foltjai nem tiszták, hanem, mint a fiatal hímek- 

 nél is, feketel)arna színnel vannak befecsken- 

 dezve; 5. a szárny belső toUazatának közepe 

 — mint a fiatal hímeknél is — mindig jóval 

 sötétebb a többi résznél, ügy, hogy egy széles, 

 feketebarna sáv halad a csontok mentén, amely 

 annál szélesebb, minél fiatalabb a madár ; (öreg 

 hímeknél e sávnak csak nyoma van meg); G. a 



ltiitci'fd)iclic s>uifrt)cii iViiiiiiirticii mi» 4.Wibd)eii. 



Stufier ber auffa llenb bebeutenberen ©röfse finb 

 bei bem iinnbdien 1. iie fdjmarjeu .'gufeifenfiede 

 üor ben ílugen gemöljulid) geringer, b(oô burd; 

 (5d}aftftrtd)e angebeutet, bod] ift eô mand}mal auri) 

 bei a}!ännd)en fo); '2. íjat ber Dberfopf ftetá meniger 

 reiniueifíe ik'imifdjung, aber breitere, bnnflere 

 iSd)aftfteden, bie baljer and) iid)ter beifammen 

 ftet)eu; 3. finb bie Ijinter ben Singen beginnenben 

 (Streifen üte( bebeutenber unb bunfler; !■. finb bie 

 Íúibnenquerfled'eauf ber Wrnnbljätfteber Sd)tüan5= 

 feberiunenfaljnen nid)t wie bei alten ilìtinndjen rein 

 unb ungefledt, fonberu mie and) bei ben jungen 

 iJiänndjen burd) fdimarjbraune'^iuiifte unb Sd)mil5en 

 eingefpri^it; 5. ift bie Unterfiügelmitte, mie and) 

 bei jungen iHänndien, ftctö bunfler, fo, baf; ()ier 

 ein bebeutenber fdjmaräbrauner äiUnfelftreif ent; 

 fteljt, ber befto breiter, je jünger ber ÎGogel ift; (bei 

 alten äliänndjen ift jener Streif bloê augebeufet); 

 6. finb bie 3lugenfreife, äBad)el)aut unb güf5e nie fo 



