120 



szem környéke, a viaszhártya s a lábak soha 

 sem 0I3' tisztán sárgák, mint a hímnél, hanem 

 mindig kékesszürkébe hajlók. 



Minél fiatalabb a madár (nemi különbség 

 nélkül) annál : 1 . szennyesebb, rozsdásba vagy 

 barnásba hajló a test hasi oldalának alapszíne ; 

 2. nagyobbak s így egymáshoz közelebb állok 

 a hasi oldal sötét foltjai, s annál inkább vannak 

 hosszában nyújtva (tehát annál kevésbbé van- 

 nak elkerekítve) : ;>. annál inkább közelednek a 

 test, de kivált az altest összes világos rajzai a 

 rozsdavörös és rozsdabarna szín felé ; 4. sötéteb- 

 ben feketés a nyakszirtfolt s barnábbak a nyak- 

 oldali s a pofa táji sávok; 5. annál sötétebb a 

 dolmáuj', keskenyebbek és sötétebben rozsdásak 

 a szegesei ; G. annál ritkábbak a nagyobb szárny- 

 fedők, a valli íollak s a hátsó evezők világos, 

 körülzárt foltjai; 7. ritkábban mutatkoznak a 

 faroktollak külső zászlóján a világos babos- és 

 szemfoltok s tökéletlenebbek, szennyesebbek a 

 belső zászlók harántos tojásdad foltjai; 8. an- 

 nál több a feketebarna rajz a szárny belső tolla- 

 zatán ; 9. csekélyebb a test egész felső oldalának 

 hamvas lehelete; 10 annál kevésbbé ezüstszürke 

 a szárny belső s a farok alsó oldala, hanem 

 inkább sötétbarnásszürke: 1 1. annál erősebben 

 hamvaskék a szín a szem környéken, a viasz- 

 hártyán s a lábon, vagy legalább szennyesebb e 

 részek sárga színe; 12. sűrűbb a lábszár, a gatya 

 s a farkalja foltozása; !'■'>. annál nagyobbak és 

 sötétebbek a fejtető foltjai, úgy, hogy a sötét- 

 barna szín az uralkodó s a rozsdás szín csak 

 szegesként fordul elő; végre li. annál kevesebb 

 a világos folt az alsóbbrendű evezőkön s a valli 

 tollakon s ezeknek a belső zászlóján is csak- 

 nem teljesen hiányzanak a világos harántfoltok, 

 vagy csak a nyomuk van meg. 



Minél időaebb a iiuuJiir: 1. anniil tisztiíbban 

 sárga színű a szemkörnyék, a vinszhártya s a 

 láb, s ha nem is mind együtt, de legalál)!) egyike- 

 másika ; 2. tisztább a fehér alapszín a test alsó 

 oldalán a szem fölötti sávtól kezdve; 3. íinnál 

 crösebb a dolmánynak, a farok alsó- s a szárny 

 belső oldalának ezüstös-szüi'ke színe; 4. kiseb- 

 bek, kerekebbek, finomabb szárnak a pofák s a 

 test aljának világosbarna szárfoltjai s keskenyeb- 

 bek a fejtető s a dolmány hosszanti foltjai ; 

 5. világosabb a dolmány s az összes barna ré- 

 szek szinc; 6. annál világosabbak, számosabbak 

 s nagyobliak a dolmány, szárny és farok tollai- 

 jaak zárt foltjai és szegesei; 7. keskenyebb s 



reingeííi oIo bei îlîaimdicn, íoníicrii jtet'j mit einer 

 flraubhTuen SBcimiíd)iincv 



Se jüncv'v ber 'lUiiU'l, befto: 



1. unreiner, idjunitu^er roftgelb un? nicl)v ino 

 Sîoftrotl; ober Sïoftbrann 5ieljenö bte ©rniibfavbe 

 bes Unterletbeè; 2. befto gröfier, foígtid) auá) òìd)- 

 ter fteí)cnb bte bnntten (VÍe'cfen beo Unterteibcè, bie 

 basa nod) befto niebr ber Iänglid)en alá ber nb= 

 gernnbeten Jyorni näljer foiniiu-n: 3. befto ntet)v 

 nnl)evn fid) bie fäninitlidien lid)ten .3eid)iuingen beo 

 Äörpero, namentlid) beo Untevleibes, beni i)ioftvotl)en 

 unb 9foftbraunen; 5. oefto niebr bnnfeibrann bie 

 ivarbe beS 9Jìnntele, fdìiualer uno bnnfter roftfnrbig 

 bie Jveberfäume bnran ; G. befto feltener bie liditen, 

 einoiefdiiofieiieii ;)eid)nun9eii ber langen Oberfttìgel: 

 beden rote and) ber Sd)u[ter= nnb ^ínterflügelfebern ; 

 7. befto feltener bie liditeit 3higen- nnb iìo()ncn= 

 fledd)en ber 'Sdiiuanäfebern, nitoollfommener, nn= 

 reiiiev bie breiten elh)iitifd)en Qiierftecfen auf ben 

 3nnenfal)nen berfelbcn; 8. befto iiteljr nel^men bie 

 bunfleii ,3eid)nnngen aile Itntevfíügeíbecfeii 2. unb 

 3:er Drbnung ein ; ".1. befto geringer ber eigen; 

 tl)ümtid)e [id)tgranblane Síiiflug beê 3)2ante[ë; 



10. befto geringer nnb unreiner bao Silberblangran 

 beê Untevflügel; nnb Unterfdjamn^^ieite nub befto 

 ntebr oorlien'fdieub ein buftereô Snnf'elgraubranu; 



11. befto niel)r l)crrfdjt um bie Stngcn, an ber 

 iî!iad)ôl)aut uiib an ben íViif3en baô 3tíd)blau uor, 

 ober lücnigfteno hai Selbe biefer ÍTtieitc unreiner; 



12. befto bid)ter geftecftbie 3d)ienbetn: nnb ,§ofen= 

 beficbening, fo and) bie Uiiterídnoait,íbedeii; 13., 

 befto gröfier unb tiefer bie biutflen oeidiunugen beo 

 Dberfopfeê, fo bafì òaè Jíoftrotbe ober rlíoftgetbe 

 nur ah ^^eberfaunt oorfommt; 13. ìiefto reiner 

 biinfelbrauu nub lueniger gefiedt bie i^interftügeb 

 tuib ©d)ulterfebern, rooran felbft auf òcn ;"snnen: 

 fafiuen bie Iid)teu Cnerjeidiuungen entmeber gar 

 nid)t t)or[)anbeu, ober nur angebeutet finb. 



;^se älter ber üiogel, befto: 



1. reiner, iiorlierrfdjenber bac> (^ielb ber ÍUigen; 

 freife, 'JBad)ol)ant nnb Ài'ifu", ober meuigfteno bei 

 einem ober auberem biefer ìljeile; 2. befto reiner 

 nieif? bie Wvuubfarbe beo Unterleibeê, beginuenb 

 oom Oberaugeuftfid) : :'>. befto bebentenber ber lid)t- 

 graublaue ober filberblauelUnfíugbeöganjeu £)bcï- 

 leibeo, ber unteren ©d)iüan,v nub inneren 55ltíge[= 

 feite; 4. befto geringer, abgernnbeter, feiner geftielt 

 bie lidjtbraunen £d)aft,ieid)nungen beò Ci3efid)teê 

 unb beo llnterleibo, uub befto fd)mä(er bie Vänge; 

 ftecfen am Dberfopf "nb Hiantel: 5. befto Iid)ter 

 bae Tnnfelbraune beo i'iantelo; G. befto lieller 

 3aí)íreid)er nnb bebentenber bie eiugefdjloifeneu 



