121 



kevésbbé összefüggő a száruy belső oldaláuak 

 szögletes sávja; 8. annál tisztábban fehér, ke- 

 vésbbé foltos a farkalja, kevésbbé foltos a láb- 

 szár s gatya hátul, s foltatlan elül; 9. tisztább 

 a pofa, nz áll s a torok fehér színe, s kevesebb 

 a foltja; 10. annál kisebb s szakgatottabb a 

 l)arkó ; 11. világosabb a fejteteje, mivel a sötét- 

 barna szárfültok igen keskenyek, s így a rozs- 

 dás-sárgásfehér s világosrozsdás alapszín annál 

 jobban látszik; 1Í2. végre annál világosabb s 

 szélesebb az elsőrendű evezők s azok fedőinek 

 a szegése. 



Eliiforíluiúsu , ta rtózkinhisi h e/ [/ci. 



Magyarországnak leginkább délkeleti részeit 

 lakja e sólyom. De rendesen költ Keszthely mel- 

 lett is a Csókakövön, a honnan 1841-beu egy 

 fiatal nőstényt kaptam. * 1S44 ben Nagybánya 

 melletti Mistótfaluban láttam egyet a mint épen 

 a patakban fürdő házi kacsákra csapott. Télen 

 oly helyeken is megfordul, a hol nem szokott 

 rendesen tartózkodni s ezt bizonyítja a Péteri- 

 nél elevenen megfogott hím esete. A budai he- 

 gyek közt is megfordul, sőt költ is nagynéha, 

 mert onnan is került egy fiatal darab a nemzeti 

 múzeumba. Wiedersperg és Baldamus azt állít- 

 ják, hogy Bácsmegyében a dunamenti erdők 

 közt s a Tisza betorkol ása körül elég gyakran 

 látták s lőtték e sólymot, sőt fészkelve is talál- 

 ták, így volt ez Jabukánál is, Pancsova mellett, 

 a hol e madár a réti sasnak (Halioetus albicillus) 

 elhagyott fészkébe telepedett s e fészket Balda- 

 mus fedezte fel egy tölgyfán ; Wieders2:)erg pedig 

 már Futaknál látta, hol e madár állítólag telel 

 is s innen Chotek gr. néhány darabot meg is 

 szerzett gyűjteménye számára. 



Fészkelése. 



Legkedvesebb fészkelési helyei hazánk déli és 

 keleti részein vannak, a nagyobb vizek körül, a 

 hol különféle viziszárnyas, kivált vadkacsa tar- 

 tózkodik. A fészke vagy sziklaoduban vagy fán 

 található. így költ a Keszthely melletti Csókakő 

 nevezetű sziklacsoportozatban évről-évre s az 



(3-aljiUMi: uub 3íanb5cid)iuiiu3eu beS "üíüuteía uub 

 ber Sd;uinn-ifebevii; 7. bcfto geringer, lueiiiger 

 äufamiiuMiijängciib ber bunfte 5l>infe[ftreif ber 

 ívli'ujelinuciiíeite; S. bcfto reiner mn\], loeniger 

 geflerfl bie Unteríd)uian5bed'en, lueniger bid)t gefíedt 

 Ijinten nnb ungefledt nome bie ©d)ienlietn= nnb 

 ijofenbefiebernng; '•». befto reiner uieifs, büftcrer 

 gefterft bas ©eíidjt, bie .Sleljle unb bas Kinn; 10. 

 befto geringer ber bunfle söadenftreif, meí)r biírd; 

 ltd)te Sünme nnterbrodjen; 11. befto letter ber 

 Dberfopf, inbeni bie bunfelbraunen 3e'rf)"""9i^'i 

 feljr fdjntnl erfdjcinen, babéi bie Iid)troftrot()e garbe 

 riori;errfdjt; 12. enb(id) íid)ter nnb breiter bie 

 ©üume ber Slnfíeiifahnen ber ©dnutngen Mer 

 Drbnung unb il}rer Ted'en. 



'4}tpr{aiitmcii, 2IiifciitI)aIííH)lö^c. 



3n Ungarn ift biefer galfe nieftr 33etuoíjner ber 

 fübbftlidien 3;i)eile. Gr brütet aber nud) bei Eef;t= 

 bein, am 6§ófafő (íî^oí)lenftein^ non ino id) im ^soÇ)i"e 

 1841 ein jnngeë !JBeibd)en erbielt.* S'"' 3QÎ)i"e 

 1844 fab id) ein Greniplar iniliiftótfalu bei 9íagi)= 

 bánna, mie eô eben anf bie im 3)orfbndje l)ernm= 

 fd)mimnienben .\jauoenten ftiefs- 3m Jßinter mag 

 biefer ^^alfe aud) in foldjen ©egenbeii üorfommen, 

 mo er fid) fonft nidjt aufbätt, mie bieü ber gall beè 

 bei ^^^éteri lebenb ergriffenen "iDMnnajeno beftätigt. 



Tafi er and) in ber Df ner ßebirgefette fid) mand): 

 mal anfljält, ja bafelbft borftet, beioeift baô jnnge 

 (Sjremplar, meldjeö non ba in baö 9iat. 3Jiufeum 

 gelangte. SBieberfperg unb ä^albaiiuie bebanpteten 

 il)ii im SBcicëer (iomitat in allen 'Sälbern ber î'onan-- 

 umgebniuj unb an ber 9Jiünbnng ber STbeife 3iem= 

 lid) bánfig, and) l)orftenb angetroffen unb geíd)ofíen 

 jn t)aben. êo brütete biefer iîogel bei :,^sabnfa, un; 

 meit '^mncêooa in eiiu-m uerlaffenen, mal)vfd)einlid) 

 3Beif5Íá)ii)an5ablernefte, weld)es SBalbamnê auf 

 einer Éid)eentbedte; )onl)renbbem ii>ieberfperg bie= 

 felbe ©attiuig fd)on bei Àntnf beobad)tete, mo ber 

 9]ogel and) übermintern foil nnb oon )oo aud) 0r. 

 tibotef etlid)e in feiner ^anuiUnng baben foil. 



'8t'Uti|ef(()äft. 



©eine beliebteften sBrutpläfce liegen im füb= 

 öftlid)en '3:l)ei[e Üiiebernngarn«, mo bie an größeren 

 3Bäffern unb "S-ltìffen ongrensenben i'anbftrid)e ftd) 

 befinben, mo alfo and) i)erfd)iebene äBaffernöget, 

 namentlid) (Sntenarten fid) aufl)alten. íDer §OTft 

 ftebt in pfeifen ober an ii3än)iten. 5o brütet eriäl)r= 



* Eniick a Icii'ása elveszett. 



Anuüa. IV. 



* Sie Söefdjreibuug beffeUH'ii i|l nicl)t inetjr ju fiubeii. 

 Cs. T. I Ì. 6ë. 



16 



