123 



Alakra szépen tojásdad, egj'ik végén jócskán 

 keskenyedőn, :i másikán egészen tompán el- 

 kerekitett ; oldalain, de inkább a tompa vége 

 felé kissé hasas. 



Színre hasonlít a nemes sólymok s a vércsék 

 világos rozsdavörös-sötétrozsdával s májbarná- 

 val árnyalt tojásához, de kivált a kék vércse 

 (Cerchneis vespertina), vagy a törpe sólyom 

 (Falco œsalon) tojásához. 



A héjj rozsdavörösesfehér, de a tompa vég felé 

 e szín halvány rozsdavörösbe válik, ügy hogy e 

 helyen a fehéres alapszín csak egyesen elszórt, 

 vagy csoportba álló pontokként világlik elő. Az 

 alapot elmosottan felhőzi be a rozsdavörös, vagy 

 rozsdabarna, helyenkiut erősen sárgásba hajló 

 szín s ezt számtalan, ugyanily színű pontocska 

 tarkítja. 



A legfelső színezés számtalan világosan máj- 

 barna és sötétrozsdabarna pontból, kerek s sza- 

 bálytalan alakú foltból áll, s ezek a foltok a to- 

 jás hegyes végén legnagyobbak, a tompa végén 

 ellenben legsötétebbek. 



A kifúvás után a színek csak kevéssé hal- 

 ványodtak. A héjj belül halványan sárgásrozsda- 

 vörös, áttetsző sötétrozsdás jDontokkal s foltokkal, 

 melyek együtt az egész tojáson átázott felhőzet- 

 nek látszanak. 



I'd !l II CS j'ii'iki'ik leirása. 



Néhány napns korukban il^yenek : a csőr s a 

 viaszhártya fehéres kékszürke, a csörkamjJÓ s 

 az alsó káva élei szarufehérszürkék; a szem 

 környezete világos s a szemcsillag sötét szürke- 

 kék. Az igen lágy lábak vöröses s a karmok 

 szarudad kékesszürkék. 



A has és a begy csujjasz, a test többi része 

 fehér, kissé sárgabarnásba hajló pihe vei van 

 födve. 



Ily korban a fej s a has, de különösen a csőr 

 aránytalanul nagy. 



Ez a három fióka egészen el volt borítva a 

 tetvekkel, melyek azonban valószínűleg még az 

 előbb ott tanyázó réti sasoktól maradtak vissza. 



Az örcíjckiirk' a fi'szt'k köríti i vificlkedt'sc 

 s egyéb tiildjdiinsi'nid . 



Fiaikat igen szeretik. Nem csak a nőstény, de 

 olykor a hím is oly makacsul üli meg a fészket. 



Gè ift ídiön ciiiacftaitiß, auf einem 6nbe ätemlid) 

 uertiünnt, auf bem aubereit nber ganj ftumpf ab- 

 öcrunbet; an ben Seiten, bod) me()v Dem bicíen 

 ^nòi ju, etmaê baudjig. 



^n ber ^vörbung fonimi eô ben ítd)troftrotí)en, 

 bunfelroftrotí) unb íeberbrauu fd)attirten ©beí^unb 

 Síüttetfatfeneiern nalje, uamentíid) ben ber Cerch- 

 neis vespertina ober ben Iid)teu ßievn beê Falco 

 regulus fet)r ätjulid). 



S)ie ©á)a I e ift roftröthíidiaicife, jeboái am bicfen 

 6nbe in ein blaffeô 9ìoftrotl) uberfiiefeenb, fo bafs 

 i;ier bie roeifjlic^e ©runbfarbe nur afa einzelne ober 

 in ©rnppen fteljenbe '•^.'uufte burdifdjimmert. Tie 

 großen, tiefen ^^^oren in ber Sdiale bunfeíroftrotíj, 

 ja oiele baruuter faft fdjroarj gefärbt. 3(uf ber 

 @á;ate finben fid) äevfloffene 2Bölfd)en uou etioaô 

 bunfferer, mitunter ftarf ino ©elblidje jiebenber 

 roftrotljer unb voftbraunev garbe, baäiinfdjen uu: 

 5ä(;lige ?ßünft(^eu berfelben ^^arbe eingeftreut. Über 

 biefer 2Bö[fung liegen unjäbiige fünfte, rnnbe 

 unb unregelmäßige ^iecfe, ©djuiifeen, non meift 

 lid)tleber(n-auner ober and) bunfelroftbranner 

 garbe. íJiiefe gled'en finb auf bem bünneren Énbe 

 am uubebeutenbften, am bid'en (înbe aber am be= 

 beutenbften. 



9ia(i) bem Sluèblafen mürbe baô ©i nur roenig 

 bläffer: inneríid) h[a% gelbiidiroftrotf) mit burd): 

 fd)immevnben bunfe[roftrotl)en '•^inuften unb gled'en, 

 meld)e mie eine burd) iio.?, ganje (Si jerfíoffene WóU 

 fung fid) barfteHten. 



billige im dicftflauiii. 



IJn ibveu erften Tagen finb bei ihnen ©d)nabe[ 

 unb 3i>ad)ci[)ant meif3lid) blaugrau, Sd)neiben beá 

 Uuterfieferâ unb ber »§afen í)orniuei6grau; 3lugen= 

 ftern bunfelgvaublau; l'lugenfreife [icí)tgranblau. 

 Sie Àiiêe rbtíjlid) bUuigrau, feljr meid); Sratien 

 bunfel borngraublau. 



il\)y>\, Sd)iuibel unb syaud) uuoerf)äitni6mäJ3ig 

 grof,, am auffaUenbfteu aber ber ®d)nabel. 



%Sù.uA) unb Sropf finb fai)t, ber übrige .«övper 

 mit meifeem, etmaô ino Welbbrauníid)e jiebenben 

 ^íaum bebecft. 



2)ie unterfuditeu brci ísimgtn maren mit l'äufen 

 gauj überberft, bie aber nod) mabrfdjeinlid) non ben 

 frttbeven 23eaiobnern beò 'Jíeftecv ben Seeablern, 

 í)erftammten. 



ttciicOnicii ï>cv ílltcii lim l'ífftc ini» nll^el•c (<^igciifri)aftcn. 



Tie 2nten lieben ií)re 'i3rut ungemein. 3îid)t mir 

 baê 3í>eibrf)en, fonbern aud) bao ~Mnnd)en fi^t 



ifj* 



