iU 



hogy hiába döngetjük iüatta a fát, el nem repül; 

 csak akkor vágódik ki, ha valaki már a fészek 

 közvetlen közelébe mászott. Ily körülmények 

 közt kerültek lövésre az adonyi szigetről való 

 sólymok. 



Míg a nőstény ül, a hím ugyanarról, vagy va- 

 lamely közeli fáról őrzi ii fészket s minden na- 

 gyobb madarat elver a közelből. A varjak már 

 messziről lármát ütnek, mihelyest megpillantják 

 őt, s rendesen a magasba csapnak föl előle. 



A hangja olyan mint a többi nemes sólyomé : 

 <igaj-gaj-gaji> ; röpülcse tökéletes mása a vércse 

 (Cerchneistinniincuhi) röptének; ilyenkor aránj'- 

 lag rövid szárnyai miatt igen kicsinynek 

 látszik. 



Az adonyi szigeten rendesen költ néhány pár 

 s télen-nyáron ott marad. 1847 tavaszán az j 

 egyik pár nagy lármával s folytonos csipkedés- 

 sel elverte a réti sast (Hali.etus albicilla) a már ! 

 befejezett fészkéről, s helyébe telepedett. A kö- 

 vetkező évben írjra megjöttek a réti sasok, de 

 megint csak elűzettek. 



Ez év május 2-án a nőstény már fiain ült ; a 

 hím ürgét hozott neki s ezt a párja kikezdte, 

 hogy fiait etethesse vele. Ilyenkor a hím gyön- 

 géd (igék-gék-géki) hangon szólít s így tett a 

 nőstény is, mikor a fiait kínálgatta. A hím ez- 

 után egy közeli csupasz fára ült, erősen függőleges 

 tartásban, s nagy tűzzelhajszolta aközelbe került 

 kányákat (Milvus) tova. Ezen a napon (1S48. 

 május 2) került a nőstény lövésre. Két napra 

 rá a hímet találtuk anyátlan fiain ülve. Mint a 

 párja, úgy ez is csak akkor vált meg a fiaitól, 

 mikor társunk már majdnem elérte a fészket. 

 Csak ekkor vágódott ki s lövetett le. 



Ugyanezen sasfészek aljában néhány mezei 

 veréb is költött s (ïzek, mihelyt a nősténysólyom 

 lelövetett, félelem nélkül ugráltak a sólyomüak 

 fölött. Egy Lanius mínornak is ugyanezen fán 

 volt a fészke. 



Ez időtájt egy másik pár is költött az adonyi 

 szigeten. A fészkük, mely mintegy 16 méternyi 

 magasban volt egj- tölgyön, varjúfészek volt s 

 a múlt évben ezt kányák lakták, de az idén 

 (1848) elűzte őket a kerecsen. A hímet itt is 

 akkor lőtték le, mikor a fiain ült, s mialatt a 

 nőstény a levegőben keringett. 



maiid)iiial io foft im "Jiofio, ^^líî ik fid) Mírd) 3ln: 

 ftopfen iiid)t ucvjniicn íai\m imt) nur t'rft abftrt'i= 

 á)eii, luenii ber Kletterer íd;ou aanj iu ber 3iä[)e 

 beè Îiefteè ttiujeíaiujt ift. Unter foídjeii Umftänben 

 lüurben afíe uon ber 3lbomjer S'i^í [)erftainmen; 

 ben Ralfen erteilt. 



2Bäl)renb baô íi?eibd)en brütet, luïlt baô l'lüíniid)en 

 auf beiufelbeii, ober bem iiädifteii iìaume 3LHid)e 

 iinb üerjagt aűee Dom (jrö6ereu ©efltí^el am ber 

 Unuv'binKj. Tie Sí reihen fd)reien fd)on non îllnntem, 

 loenn fie ben ^-nlfen mnbrnclinien, nnb flüdjten fid) 

 meift l)od) in bie l'iifte. 



Tie ©tiinme fliiujt ber beò anberen (Sbelf alten 

 äi)nlid), mie «gaj-gaj-gaj» ; ber Ahiß äijiielt bem 

 beè Tljnrmfalfen anffallenb, mobei ber ÎnOçicI feiner 

 oeri)ä[tnif!mäf5ici fnr.^en Sdiminçien balber fel)r 

 tiein erid)eint. 



3lnf ber 3lboiu)er ,'sniel brüten einiiie '|.5ärd)en 

 alljät)rlid) nnb nermeilen im 3ommer nnb 'iiMnter 

 bort, ^s"! iVrül)jal)re IS'iJ uerlrieb bao eine 'V'ii'd)en 

 unter grof^'m l'nnn nnb fortroribrenbem Stoßen 

 bie Seeabler non iljrem fdjon ferttç]en tiefte; im 

 näd)ften '^aijxe tarnen bie 3tbier luieber, bocí) iDur= 

 ben fie abermals oerjaßt. 3lni 2. Diai fratte baô 

 SBeibdjen fdjon lymun'; í"iö îlfanndieii brad)te ein 

 Riefet, loeldjeê baë 3Beibd)en à^'vrifi, uni bie ^Vnu^en 

 jn füttern. Wian l)örte í)iebei nom 2)tännd)en ein 

 Sartlidjcô »gek-gék-gékii nnb and; bao 3lHnbd)en 

 a,ab biefen 2aut, nuibrenb es ben fsiniiien Cutter 

 anbot. Tao %>ärd)en felìte fid) ì:ia\m anf einen nat}e 

 ftebenben, bünn belaubten 33aum; bie .\?altnnçi mar 

 ■ ftarf fentred)t; mit i^rofier ijaft mnrben bie in bie 

 9iä£)e geratbenen ".liìilane in bie Çvlud)t çu'trieben. 

 Tao 3ÎHnbd)en fam am 2. -Bîai IS'IS ,^uni 3d)niì. 

 3met %aù,e baranf fanben mir haî l'iännd)en auf 

 ben uermaiften C^n'Hii'" fi^enb. 2Bie fein '^lärdjen, 

 »erliefe aucb biefeö baè 9íeft nidjt el)er, biö ber 

 ■Kletterer nid)t bereite baó ífcft erreid)te, morauf ee. 

 abftrid) nnb erlei^t mnrbe. 



'^s,n ber Unterlaçie beffelben îlblernefteô batten 

 einicje AelbfperlinçU' ibre l'íefter nnb büpften,fobalb 

 bas. 5-alfenRieibd)en n'eMefdjoffen nnirbe, and) über 

 bie 311119^11 o()ne aile @d;cu biumeij. 3(ud) ein Lanius 

 minor baute l'id) auf berfelben (profién tì-id)e ein 5îeft ! 

 3n flteid)cr 3"-''' tn-ütetc and; ein jmeiteo -hMmy 

 falfenpaar auf ber Slbon^cr '^n)el Sie bemobnten 

 ein J^räl^eiuieft, meld)eê etma I '> Wider í)od) auf einer 

 G-id)e ftanb nnb meld)eő im norberin'ijciiben ITsnfjvc 

 einem itiilanpaare biente. Taè ^-alfenmännd^en 

 rourbe and) t)ier auf òen :^)ma,en fi^enb auôctroffen 

 unb beim 3lbftreid)en erieçit, mäljrenb bem baô 3Beib: 

 eben in ben íüften fdjmebte. 



