132 



cseppalakn, s kivált a gatya táján harántos fol- 

 tokból áll. 



A vén F. Feldeggi tehát, rozsdás fejetetejét ki- 

 véve, igen hasonlít a vén vándorsólj^omhoz (F. 

 peregrinus.) 



A viaszhártya s a láb egészben ngy színeződik, 

 mint a F. sacernél. 



Aörpcnintcrícilc rebucirlc fid) in [jnarfeiiic ©c^nft^ 

 ftricfic, in tropfcnfijnnige unît (lefonbcrâ nnf ícn 

 SLU'idion in Cuerfleden. 



Saö alte tîi:onuitar erídioint alfo, íeincn roftiçjcn 

 Kopf nbflcrcdinct, cinem alten ÍBanberfalfcn (F. 

 peregrimis) feljv aljnlid;. — iíadiíduuit unb ^fiiße 

 im çian^en me beim F. saeev gefärbt. 



Összehasonlitó táblázat. - - Maasstabelle. 



A méreteket csak a két szélsőséglien adom, mivel 

 a sólymoknál nemcsak a színezet, de a méretek dol- 

 gában is annyira dominál az individualitás, hogy épp 

 miatt aprólékos részletezésnek nincs helye. 



A saját méréseimen kívül felhasználtam a Petényi 

 S. hagyatékában, továbbá a Radde «Omis caucasi- 

 cája» (Cassel 1884) 71. lajijáu s a Reisor-i'éle «Ornis 

 lialcaniea» |1S9G| 98. lapján közölt adatokatos. 



Az Összehasonlításból ennyit tudunk meg : 



1 . A Feldeggi általában kisebb ugyan a sacer- 

 nél, de arányai egészében megegyezik vele. 



2. Színezetben a két sólyomféle öregje erősen 

 elüt egymástól, de a fiatalok annyira hasonlók, 

 hogy csak a nagyság különbözteti meg őket * s 

 az is csak általában, a mennyiben a sacerek 

 közt is akadnak egyesek, melyek csak a Fel- 

 deggi nagyságát érik el s viszont. 



3. A színi fejlődés menete mindkét sólyom- 

 nál egyforma fokozatokon, tehát párhuzamosan 

 halad ; az öregeken láthati') különbség onnan 

 van, hogy a Feldeggi a színi fejlődésben maga- 

 sabb fokot ér el mint a sacer. 



4. Magyarországban átmeneti alakok élnek, 

 melyek a sacer típusát a dalmát Feldeggiével 

 folytonos sorozattal kapcsolják egybe. 



Ezek az adatok azt bizonyítják, hogy a F. 



Xk iJiaafjangaben fiil)re id) nur in iíjren jaun ©rtremen 

 auf, ba Sei ben galten nic^t nur in bev Cävbung, ion-- 

 bei-n aiid) in bcii 93!naf,ucrí)nltnifíen bie Snbiinbualität 

 betniaficn boniiiurt, baf; eine flciulidje Setaillirung üDcr= 

 fliiifig unb äuiedloö roäve. Stufeer ben eigenen ^Oicffungen 

 Deniiljtc id) bie Slncaben bes 5(.NCt eni; i'f dje n 3iaci)= 

 Inficö, bann jene, meläjc in Siabbe'á «Omis cau- 

 casica» lÄoffel IS.St, p. 71 1 unb in Sieifer'a «Ornis 

 balcanica» (189G, ]). 9S| ju finben jinb. 



Îiuê ber 3Sergíeid;iing ergibt fid) golgenbeè: 



1. F. Feldeggi ift niobi etma« fieiner, nis F. 

 sacer, bodi im (»knjen ftimmen bie ^:|.sropûvtionen 

 ber beiben überein. 



2. ^m boljen älter finb biefe jroei Ralfen non 

 einanber febr uerfdiieben, bod) in ber :3>'9i'»b fo 

 aiinlid), bau man i"ie nur nad) ber ©röf^e ju unter= 

 id)eiben nermag * unb aud) biee gilt nur im 3(11= 

 gemeinen, ba nmnd)e ber F. sacer nur bie ©röfje 

 bcö Àelbeggôfalfen erreidien, nnb nmgefel)rt. 



3. S)ic 'Àarbenentroicfeiung ber Selben jeigt 

 gteidje 3tbftufungen, läuft alfo parallel ; bie ^tx- 

 fd)iebenl)eit ber 3llten entftebt babnrd), Mîi F. Fel- 

 deggi in ber ^arbenentund'elung l)öl)ere ©tnfungen 



i erreid)t, ale F. sacer. 



4. i^^n Ungarn fominen Ubergangoformen uor, 

 roeldie i>m Xppnô bes F. sacer nnb beö Aelbeggo: 

 falten in unnnterbrodjener 9ieil)e uerbinbcn. 



2)ieie 3ingaben beftätigen eè, baf; F. sacer 



* A fiatalok ezen iiagj' hasonlóságát Reiser is ki- 

 emeli az «Ornis. balcanica» (1896) 98. lapján. 



* Tie gvofic Ätjnlic^teit ber ^uniicn Ijebt audj O. 

 3Ì e i Í e V in feiner «Omis lialcaniea» ( lM9r(, p. 9S) 

 Ijerwor. 



