133 



.srtfíT .s a F. Fcldc(jiji cí/// ((zan fajnál,- /.ri ìoLalis 

 varìeldsai. 



Színezetben is, szokásokban is eltér ez a két 

 Tarietás, de ennek az okát a klimatikus- s egyéb 

 életviszonyokban kell keresnünk. 



A sacer ugyanis, mint Magyarország ' lakója, 

 a paleárktikiis klima alatt él, a Feldeggi ellen- 

 ben má,r a mediterrán alatt. Elkerülhet ugyan 

 néba a Feldeggi is Magyarországba, s a sacer 

 is megfordul a Balkán-félszigeten, de a törzs 

 élete még is két eltérő égalj alatt folyik. Világos 

 már most, hogy egyazon faj, mely ismeretlen 

 számú évszázadok óta különböző klimák alatt, 

 ennek folytán különböző életviszonyok közt is 

 él, sem alaki megjelenésében, sem szokásaiban 

 nem lehet e két helyen teljesen egyforma. Azért 

 nem, mert minden szervezetnek alkalmazkod- 

 nia kell a környezetéhez ; e nélkül meg nem 

 élhet. 



A klima s a vele járó egyéb körülmények 

 módosító ereje a madarakon is határozott bélye- 

 gekben nyilvánul, mint azt a kérdéses sólyom- 

 varietásokon is észlelhetjük. A sacer nagyobbra 

 fejlődött, mint a Feldeggi, talán azért, mivel 

 különösen telente nehezebb életviszonyokkal 

 kell megküzdenie miut az utóbbinak, viszont 

 azonban egyszerűbb színezetű mint a Feldeggi, 

 mivel a paleárktikus klima nem kedvez az élénk 

 szinek fejlődésének annyira, mint a verőfényes 

 mediterrán égalj. A megszállt terület dombor- 

 zati viszonyainak a hatása is észrevehető. A sacer 

 ugyanis a kőre s a fára egyaránt rászáll, sőt gyak- 

 ran költ is a fán,^ a Feldeggi ellenben annyira 

 alkalmazkodott Dalmáczia sziklás területéhez, 

 hogy most már öröklött az a szokása, a mely 

 szerint mint líeiser Othmár írja az «Oniis bal- 

 canica» (lS'J6)9r). lapján: még a fás területen is 

 inkább a fa mellé telepszik valami sziklára, 

 dombra, semnjínt a fára. 



A párhuzamosságot, a mely a sacer típusának 



' Aü összL'liasonlitást csaknem kizárólag Magyar- 

 ország s Dalmáczia területéről való sólymokon végez- 

 tem s azért az eredményt is erre a területre vonat- 

 koztatom. 



" Lásd a Petényi hagyatékát [i. ì'ì\ . 



nnb F. Feldeggi 5 mei £' f n 1 u a v i 1 ä t e u 

 eine r 0( c m e i 11 j a m e 11 ® }.i e e i e e j i n &. 



£onio£)f in ber í^arínuui uiib ©rőfíe, nlô and; in 

 ben ©emoljníieiten roeicficn biefe ^roei ä'arietäten 

 üoii einanber ab, bod) nin^ biefer Uniftanb als bie 

 %í)[c,i ber uerfdjicbenen f'Iimatiíd)en nnb anberen 

 ßebenonerliältiiijje bctradìtet inerben. 



F. sacer íebt niiinlid) aló 33euiol;ncr Umjorne ^ 

 unter bem paíaearttifcíien Älima, iubefe F. Feldeggi 

 jc^on ein ììeuioimer bes mebitervanen Eliniaê ift. 

 (Se uei'fíietjt fid) luol)! nnd) ber ^elbeçigèfalfe iiad; 

 Unfiarn unb aud) F. sacer foinmt numdjinnl 

 aud) anf ber 33aífaní)a(biníel uor, ber S t a m in 

 jebod) lebt nnter jineievlei, iv"in,i nerjdiiebenen 

 l'ebeneiierl)altni)íen. Êè ift nnn luitttvlid), bafí eine 

 nnb biefelbe ©pecies, iueld)e bnrd; 3«f)i"i)"ntiÊïte 

 unbefannter 3af)( unter üertdiiebeneu Aíiniao, alfo 

 ttud) unter abuieid)enben i^ebenöuerljallniijen lebt 

 an beiben Drten iiiebcr in ber änderen Êrjdieinung, 

 nod) in ben (£iijen)d)aften gans gleid) bleiben fann. 

 Sieê folç^t barano, ban ein jebcr (ebenbe Drga: 

 uièmuQ fid) feiner Uniijebuncj anpaffen nuits, um 

 fid) im Seben fortbringen ju fijnnen. 



Tie uniiieftaltenbe Slraft bes Sîlimaô nnb anberer 

 Umftanbc äufsert fid) in ^yorni ciUfd)iebener Í3íerf= 

 male, loie man biefe aud) an ben frai3[id)en Àa[fen= 

 uürietäten luaíjrneíjmen faun. F. sacer í)nt fid) in 

 ber ©rőfse loeiter entiuid'elt, aio ber gelbefigèfalfe, 

 uiní)rfd)eintid) loeil erfterer befonbero in óm 'ii'mXtx- 

 monaten mit fd)iuierigeren l'ebcnêuerijallniffen ,ìn 

 Mmpfcn bat, ala F. Feldeggi, feine ^färbnng ift 

 aber befdjeibener, alò bie beè Jelbeggöfalfen, ba baö 



j paiaearftifd)e S^lima einer Entiuiáehuuj lebfjafter 



j garben loenigev gnnftig ift, alo baò fonnige nu'bi= 



I terrane. 



j 9(ud) bie plaftifdicn SBcríjaítniffe beè bef)aupteten 



; îterraino loirften umgeftaltenb ein. F. sacer Iäf3l 

 fidj nämlid) nid)t nur auf 'iiiw Stein, foubern nud) 



i auf \)n\ iBaum nieber, unb fjorftet and) oft anf 

 Ictjterem;"-' ber gelbeggsfalfe bagegen aecomobirte 

 fid) mit ber .3cit bem fal;ien, felfigen Terrain Í)aí= 

 mntienô bermaf;en, baf) er jeljt fd)on einer ererb= 

 ten (£igenfd)aft folgt, inbem er, loie eö Sieifer 



i in feiner «Ornis balcanica» (181)6 p. !J6) mittf)eilt, 

 felbft bei ÍUirbanbenfein eineo î^anmeë, fid) ftetô auf 

 einem (ïrbijugel ober Àelfen nieberläfst. 

 ©er ^araietliènuiê, roeld)er äiuifdjen bem Über= 



' Sie Uiitcrfudjuiiijen IjaOe id) faft auafdjliefdid; an 

 aw% Ungarn unb auö 3)atinaiieii ftammeiibcii Ejcemvlarcu 

 burd)gefü[)vt, folgüc^ 6e}iel)c id) aud) bas Jiefultat nur 

 auf bas erioäljnt« 0ebiet. 



- ©ii'Ije ben ^Jindjlaf; 'j>ctciii)i''j \i. \-l'l. 



