134 



a Feldeggiébe való átmenet s az utóbbi egyéni 

 fejlődése közt van, mélyebbre ható vizsgálatok 

 hijján egyelőre csak a színezetben követhetjük. 

 A farok középső tollait találtam legalkalmasab- 

 baknak a fejlődési fokozatok feltüntetésére. 



Alábbi vázlat a Feldeggi farka tollának egy 

 részét mutatja be az egyéni fejlődés menetén. 



a,a\\(\t oom í^Dpuö beò F. sacer in ben beò )veIbefl^S= 

 faífeii iinb ber inbiiúMielíen (ÍMitnúrfeluiu^ beâ F. 

 Feldeggi auftaiiclìt, iäfet fid) aegenmärtig meinen 

 ^iJítincieí an einiietu'nDereii Untcríncíiuni\en Moè in 

 ber Js"íirbiii'9 beo Wefieíers barftellen. fsd) fanb bie 

 mittleren ©djroanjfebern atn nu-iften i^eeitnnet, nm 

 anf bie G'ntmicielnncìòftnbien Mniueiícn ^n fönnen. 

 9?ebenfte[)enbeô odierna ^eiflt einen îi)cil ber 

 mittleren ©d)U1a1^te^er beo F. Feldeggi im Vanfe 

 ber i n P i u i P u e ( l e n 15' n t w i rf o I u n iv 



I. Fiatai F. Fcldoíítji, 

 Suiiger Çelbeggèfalfe. 



Ugyanez a vázlat a sacer tipusból a Feldeg- 

 giébe való átmenetnek is a képe. Az I. és Il-vel 

 jelzett rész a sacer állapotait mutatja, az I, 11, 

 111 és IV-el jelzett állaiiotban \annak az átme- 

 neti alakok, az V és Vl-al jelzett fejlettségi fokot 

 azonban csak a vén Feldeggi éri el, de azért 

 egyéni fejlődése meneten ez utóbbi is végig megy 

 azokon az állapotokon, miken a tipikus sacer s 

 az átmeneti alakok vannak. 



így van ez a dolmány tollúinak harántos folt- 

 jaival is, a melyek a tipikus sacernél rendesen 

 hiányoznak, az átmeneti alakoknál már meg- 

 jelennek ugyan, de a harántos foltokba való ol- 

 vadásnak nem érik el azt a tökéletes fokát, a 

 melyet a vén Feldegginél látunk. DeaFeldeggi- 

 nek sincsenek meg ezek a foltjai fiatal korá- 

 ban, csak utóbb lépnek fel s olvadnak mindin- 

 kább egybe az egyéni fejlődésmenetén. 



Ugyanez a viszony van a sacer fejetetejének 

 s a Feldeggiének szinezödése — a sacer fehér 



VI. Ifíi-11 (íruií F. FcIiIckkí. 

 ©eF)r oltcv gcibeggéfalte. 



©affeíde Sd)ema ftellt aber and) ben íldercjaníj 

 uom TDpnçp bec. F. sacer in ben beê F. Feldeggi 

 bar. 5îr. 1 nnb II jeiçit bie Stabien beô F. sacer, 

 bie mit 1, II, m, IV bejeidmeten 3taíien îeiiu"" 

 bie Î'Uierc\ani-(ôformen, uiähreni) bie mit V nnP VI 

 bejeid)netea (S-ntuiiifelnnçK.l"tufen nnr iie alten 

 (S-rompIare tum F. l-'cldeggi erreidien; bod) miiifen 

 jni'or and) bie ietUou im iíanfe ibrer iiibiuibnellen 

 (Sntiuideinng jene Stabicn überid)reiten, in lueldien 

 ber ti)pííd)e F. sacer nnb bie ÜberiViiuU'fcn'uien 

 itiïubig oerbleiben. 



Stbnlid) uerl)att eo fid) mit tien in bie Cuere i^e-- 

 reil)ten ^yterfen ber Í-Kantelfebern: beim tnpil'dien 

 sacer feíjlen fie lU'inobnlid) íjan,^, bei ben libeniaiii\ö; 

 formen fonunen fie jiuar fdion jum !'ÍHnfd)ein, bií= 

 ben aber nie fo meit entioicfelte Duerftreifen, mie 

 jene ber alten (íremplare beò (yelbe(iç\efalfen finb. 

 3^od) and) F. Feldeggi entbehrt biefer in ber 

 Sui^enb, ba biefc %kâ.t.\\ erft fpäter anftreten nnb 

 erft im íanfe ber inbil'i^nelIen (întmideliuii) ali-- 

 mäljlii5 ineiiumber fliefien. 



ì^affelbe a3evt)ältme äeigt fiá) jioifdjen ber %äx- 

 bnnij beò Dberfopfeò beiber Ìiavietaten, ,ìnnfd)en 



