135 



snperciliuma s a vén Feldegginek sötét szem- 

 fölötti sávja között, a mely részek színbeli kü- 

 lönbsége csak a rajzok kvantitatív viszonyán 

 múlik, tehát azon, vájjon a sötét szárfolt tlomi- 

 nál-e az egyes tollaknn, vagy a világos szeges. 



Ilyen a viszony a sacer testeoldalának hosz- 

 szanti s a Feldeggiének harántos foltjai közt. 

 A különbségek jelentékenyek lehetnek, de foly- 

 tonos átmenetek kapcsolják azokat egybe, még 

 pedig a Feldeggi egyéni fíjlőilésével párhuza- 

 mosan hahidi'i fokozatokon. 



Mindebből az látszik, hogy : a Fdder/gi fintai 

 koì'iUìan a mcer lipumban van, közepes v.let- 

 koniban az átmeneti alakokéban s csak teljesen 

 kifejlett állapotában ter el a Magnaivrszáfj te- 

 rillelén élő alalol.lól. 



A fejlődések menetének ezen párhuzamos- 

 sága arra is rámutat, hogy a sacer s a Feldeggi 

 törzs között korbeli külöiibség is van, hogy te- 

 hát egyik a másiknak időbeli leszármazottja. 

 Egyelőre azonban ezt a dolgot nem részletez- 

 hetjük; nagyon messzire, oly hypotézisek közé 

 vezetne, melyeket jelenleg pozitiv adatokkal nem 

 tudnánk tények erejével felruházni. Egyelőre 

 abban kell összegeznem az összehasonlítás ered- 

 ményét, hogy 1. a sacer s a Feldeggi, épen az 

 összekötő alakok jelenléte miatt, nem választ- 

 ható szét fajilag, lianem a nevezettek csak loká- 

 lis, Idirnatikus varietásui egijazon iörzsfajnak, 

 iiogij teltát csal,- subspecieseknek tekinthetők; 

 2. hogg Petényi a Falca lanarius néven a sacer 

 s a Feldeggi tipusa közti átmeneii alakokat is- 

 merteti. 



A végleges döntést azon szerencsésekre kell 

 lüznuuk, a kik a mienkénél .s(jkkal nagyobb 

 anyag fölött rendelkeznek; tőlük várjuk annak 

 végleges, pozitiv bebizonyítását, hogy valamint 

 a Feldeggit nem lehet fajilag elkülöníteni az 

 afrikai F. tanyjiterustol (F. lanarius nubiens 

 Schi.) s a F. cervicalistél (F. lanarius capensis 

 Schl.) úgy a sacert sem lehet elválasztani a 

 Feldeggitol, mivel ezek mind egyazon fajnak 

 különböző klimatikus, lokális varietásai gya- 

 nánt mutatkoznak. 



bem uicificii Oíiernugenftveif bee F. sacer uiib bem 

 l'ciiniärjlidieii bee í^elbeíjgefatfen, ba bie líerjd)ieDeiu 

 [jcit biejer Tfjeilc mir ron bem quaiititatinen íkx- 

 (jaítnijs ber 3t'id'iuuu]cn abljuiujt, b.lj.Paiion, ob au 

 ben í^eberu die bunflcnSc^aftfinaje ober bie Iid;ten 

 tSinfnííuiuvMi bominiren. 



i)l[)iilidj uerljiilt es aud; mit ben, beim F. sacei 

 in bie Sämje, beim F. Feldeggi aber mei)r in bie 

 Quere öejogeueu buuflen 'Rieden ber Uiiterfeite bee 

 ííörpere. Sie 2Umieid)uufleu uiöcu'u betväd)tlid) jein, 

 bod) ftub biejelbeu burd) uuuutorbrodieue Über: 

 i^iucie iiuteinautier uerbuuPeu unb ^max burd) mit 

 ber iubiiuDuetleu (Sutiuicfeluiu] beo ^e(beç;\ii5fa[fen 

 imraUel laufeube âlbftufuucjeu. 



Slug alien biejen ift fo oiel erfic^tlidi, b a j'î ber 

 g e í b e g g 6 f a I f e in feiner ;\ u g e u D i ui 

 2:^i)puô beo F. sacer, im mittleren i'líter 

 in be m d o ii i) e u Ü b e r g a n g e f o r m e n b c: 

 l) a u p t c t e u S t a b i u m ft o h t u u b u u v i m 

 reifen 31 1 1 e r v o u ben i u U u g a r u 1 e b e u: 

 b eu 'Jo ruieu a b w ci d) t. 



3)er ^araűeliemuö jRiifdjeu bcu (ïutmideiuiigeu 

 fiifjrt uuô ttuf bie !i>ernuitl)uug, bafe eôjroifdien ben 

 ätnei Stämmen and) ein 3(ltevôuiiterfd;ieb obiimítet, 

 b. i. eê foil ber eiue ein 9lbf5mudiug beò aubereu 

 feiu. (iiuftmeilen füiineu mir aber biefeu Umftaub 

 uid)t loeiter fpeeificireu; eo fòmite Dieoiii bac Űíoid) 

 foldjer i>ijpotfjeieu füljreii, roeldje nur jeM megeu 

 ' 5Diaugel an pofitiueu 3lugaben nid)t in Sijatfadjoii 

 nmformen föuuteii. '^i-'' "mft "'ít> baè 3ícfultat 

 lueiucr llulerfudjuugeii iu S'ulöciibein fuuuuireu: 

 1. F. sacer u lib F. Feldeggi fiitb eben 

 w e g e u b e m i^ o r Ii a u b e u f e i u ne r b i u = 

 b e n b e r II b e r g a u g ô f o r m eu a r 1 1 i d; u i d) t 

 jn treu neu; bief e I ben fiub nur lo fal e 

 ti a r i e t ä t e u, a 1 f o Su b f p e e i e o e i u e r 

 g e m e i u f a m en £ p e e i e o ober ©ta m m^ 

 f r m ; 3. ^ e t é u t) i 1) a t u u ter b e m 3c a m e u 

 F. lanarius bie inter m e b i ä r e u, j iii U 

 f d) e u F. sac e r n u b F. F e 1 d e g g i gel e= 

 g e 11 en ^ o r m e u b e f d) r i e b e ii. 



3)ie eiibgiltige Êiitfdjeibiiiig muffen mir jenen 

 WUidlidjeii überhiffen, beiieii ein uiel reid)ere«3 

 3Jiaterinle alo uno ,ìur tíerfiigung fteljt; ooii jenen 

 enoarteii mir bie pofitiue ibeftdttignug, bafi iiidjt 

 luir ber ^elbeggöfalfeDon ben afrifaiiifd)eu Àormeii 

 (F. tanypterus = F. lanarius nubiens Sdd^-'g- 

 uiib F. cervicalis = F. lanarius capensis Sdjleg.), 

 fonbern aud) F. sacer ooin F. Feldeggi artliri) 

 iiid)täu tveniien fiub, ba bie beiiauuteníammttid) alá 

 f(imatifd)c, lofale tMirietdteii einer einzigen 3pecieê 

 311 erfeuueii fiub. 



