1:íO 



öreg F. tanypterusként ábrázolt madár teljesen 

 a lözépkorú Feldegginek a mása ; olyanforma, 

 mint a milyennek mi adjuk a szines képét. 



Az ujabbi irodalomból dr. Koenig A. és Ebiser 

 Othmár munkái szolgáltak becses adatokkal. 

 Előbbi a «Beiseli unxl íorschungenin AUjerien 

 1896i) 41 — 4G. lapján a Feldeggi egyéni szine- 

 zetbeli fejlődésére vet világot, a mennyiben al- 

 kalma volt e sólymot éveken át fogságban tar- 

 tani s vedlését megfigyelni. Eeisek úr fontos 

 biológiai megfigyeléseket közöl az Omis balca- 

 nicn-ban 1896. p. 96— 9S a F. Feldeggire vonat- 

 kozólag s a mellett a színi leírásoknak s a mé- 

 reteknek is igen jó baszuát vehettem. 



Ha még most Hexjglin értékes munkáját, az 

 (lOmithologie Nonlodafrikas» czimíit (Kassel 



1869) s a FKiTscH-féle « Vögel Europas» -t (Prága 



1870) felemlítem, azt hiszem, be is számol- 

 tam az anyagról, a melyet a Magyar Or- 

 nith. Központ közvetítése számomra hozzáfér- 

 hetővé tett. 



S most még az van hátra, hogy hálás köszö- 

 netet mondjak mindazoknak, a kik rövid dol- 

 gozatom létrejötténél támogatásomra voltak. Ki 

 kell emelnem ezek között liburnaui nemes 

 dr. LoEENz és dr. Büttikofek urat, a kik a 

 F. Feldeggi-ve vonatkozó adatoknak juttattak 

 birtokába, Nécsey István urat, a remek szines 

 tábla mesterét, de különösen Herman Ottó 

 urat, a M. 0. K. tisztelt főnökét, a ki nemcsak 

 az irányt adta meg, a melyben haladjak, ha- 

 nem szokott fáradhatlanságával meg is moz- 

 dított mindent, hogy a szükséges anyagot szá- 

 monu-a hozzáférhetővé tegye. 



Magában véve nem is oly kicsiny ez az anyag, 

 de sólyomformák végleges meghatározására mé- 

 gis csak kevés. Különösen a pontos tartózkodási 

 adatoknak éreztem hiányát, s ez nagyon meg- 

 nehezíti az egyes típusok elterjedési területének 

 megismerését, e nélkül pedig végleges megálla- 

 podásra nem juthatunk. 



tungen» n(ô alter F. tanypterus adgeíníbete 

 í^aífe einem in 1 1 1 e l a ( t e n F. Feldeggi (ficl)e 

 unfere coforiríe 'Xafd) ungemein af)níic() ift. 



3íue ber neueren Sttcratur muJ3 iá) bie SBerfe 

 non Dtíjmar Síeifer unb 5Dr. 2í. Koenig me- 

 gen titrer roert^ooílen 3tnga(ien íjerüorljeíicn. Se^t^ 

 genannter liebtet in feinen «Sîeifen unb %0X' 

 í cí) u n g e n i u 21 í g c r i e n » (1 896 p. 41 — 46) 

 bie inbiuibueíle Entmicfeíung bee geíbeggsfalfen, 

 ba er bie ©eíegenljeit hatte, biefen 2?oget tsifji-"*-' 

 ()inburd; in ber ©efangenfdjaft jn (jattén unb bie 

 3)íauíerung befíelben ju beobad^ten.3ïei)erputiUciert 

 in ber e Omis balcanica» (1896 p. 96 — 98) feljr 

 tmd)tige inoiogifdje Seobaditungen über ben 

 ^eíbeggöfalfen unb and) bie (5'U'benbeíd)reibnngen 

 unb 3)íaaBangaben tonnte ià) gut oeriüertben. 



SBenn id) nod) bas tüd)tige ÎBerf êeuglin'ë, 

 bie « C r n i t b Í g i e 9Î o r b o ft = 31 f r i f a ê » 

 (taffei 1869) unb bie «5B b g e Í (i u r o p a s» non 

 gritfd) t^rag 1870) anfiibre, glaube id; bas 

 ÍJiateriate erfdjöpft ju bobén, roeldjes mir burd) bie 

 SGermittelung ber Crnitb. Gentrole jur 9>erfügung 

 ftanb. 



Tam loärc eâ nodi übrig, bafe id) allen jenen, 

 roe[d)e biefer fleinen '^Bearbeitung bebülfiid) iimven, 

 meiiu'n innigften Sauf auêfpredie. Unter Mefcn 

 nuife id) bie ijerren 2)r. ßorenj v. Viburnau unb 

 iSr. 33üttifofer bci'uorbeben, benen id) bie meiften 

 ber auf ben ^elbeggsfalfen beäüg[id)en 3ingaben jn 

 bebauten i)abe, fo aud) iperrn ©t. u. 9ìécfet), Den 

 93ieifter ber präa)tigen cotoriften ^afel, befonbcrô 

 aber .*òerrn Ctto ,^ er m an, ben geehrten Gbi-'f ber 

 U. D. 6., ba er nid)t nur auf bie ju fotgenbe düdy- 

 tung hiniuieo, fonOern mit feiner befannten liner: 

 müblid)teit and) alleo beiuegte, um bie nötbigen 

 ïlîaterialien für bie ^Bearbeitung ju oerfd)affen. 



Dbmobt im (Sanken nidjt eben gering, roar biefeê 

 SÎÎateriale jnr 3Beftimmung ber bebanbelten Ralfen: 

 foruu'n bod) ungenügenb. îBefonoerô ber ÍJÍangel 

 prägifer 2tufent()aítöbaten mad)te ficb fühlbar, roaâ 

 baê fîrfennen ber iu'rbreitnng einzelner ^ornum: 

 gruppén uiujemeiu erfd)roert; bieê ift eine ber bc= 

 beutenbfteu jener ©d)roierigfeiten, nieid)e eine eub: 

 gütige 6ntfd)eibung einftroeileu faft unmőglid) 

 mad)cn. 



18* 



