143 



ték körül a prédát. Nem soká tanakodtak , ok is 

 rászántak. Hanem szegények nem igen falatoz- 

 battalí, mert a varjak folyton czibálták a farkát 

 hol az egyiknek, hol a másiknak, s ha egyszer 

 elzavartak egyet, nehéz volt megint a leszállás, 

 a fekete népség nem engedte. Kileucz óra tájban 

 egyszerre fölrel)bent az egész lakomázó társaság 

 s vagy 15 — 20 lépésre a dög körül a földre száll- 

 tak ; csak a kányák keringtek folyton keservesen 

 siránkozva. «Most valami nagy állat jön ! » jegyzé 

 meg a főhadnagy, s alig szólalt meg : egy nagy 

 sötét árnyék csúszott végig a legelön. Tíz perez 

 tellietett el, miközben a döghöz egy állat sem 

 mert közeledni, mig egy hatalmas rélitias vagy 

 00 lépésre a földön guggolva, borzalgatta tollait. 

 Meg sem mozdult ! Fenn a levegőben a másik 

 sas hugygyogott (klu-klu-klu-klu), azután az is 

 megszállt, de már közelebb, mint az előbbi. A dö- 

 gön még mindig nem volt semmi ! Egyszerre 

 egy nagy suhogás, és a harmadik, utána a ne- 

 gyedik rétisas jól hallható csapással vágott a 

 dögre. Már most megmozdult a két első is. 

 Komikus ugrásokkal közeledtek, és valamennyi 

 varjú, holló, szarka és kánya mind sietett, hogy 

 jusson nekik is még valami. így múlt el 11 óra, 

 miközben igen érdekes jeleneteknek voltunk 

 tanúi; pl. az egyik rétisas, egy tavalyi fiatal, 

 folyton a kitömött sassal vesződött: lábával 

 taszigálta, kitépett belőle egy csomó tollat, a 

 hátára ült, végre még a feje tetejét is ülőhelyül 

 használta fel. Witembkand gróf állítása szerint, 

 ugyancsak annak a sasnak a feje tetejéről lőtt 

 le az ezredes néhány hét előtt egy másik réti- 

 sast ! 



11 (k-a tájl)an új vendég érkezett. Disznó- 

 röfögéshez hasonló hangok ütötték meg fülein- 

 ket, s csakhamar három fakó keseluü (Gíjps 

 fidvus, Gm.) közeledett hatalmas szárnycsapá- 

 sokkal a döghöz. Minden gond nélkül megtele- 

 pedtek és falatoztak ! Végre hogy teljes legyen 

 a társaság: két kutya is megjött. A nagyobbik, 

 mivel sem törődve, kezdte az egyik czombot 

 tépni; a másik egy dühös kis rattler-fajta kutya, 

 folyton ugatta a hatalmas ragadozókat. Az al- 

 bicillák meg is hátráltak tőle, a keselyük azon- 

 ban derekasan megálltak helyüket, nem féltek 

 a kutvától. 



Ennél gyönyörűbb ké])et képzelni nem lobot. 



frciftcn íd)oii «icr Stiicf um bic -iVnite, bie ficí) aiid) 

 iiad) iiieiüi^iíeíiiuu'ti auf bieä3eute íotUcn.55te armeu 

 íjatten oiel aussiiftefien, fie mürben pou ben £räi)en 

 nnnnfuiefetU iieiäfti(]t unb an boniStofìiìejnpft, iinb 

 luurbc bio eiiu' uuwjetriebeu, baucrto oo lange, biö 

 biefeibe fid) unebcr fe^en fomite, benn baô fdjiüoräe 

 iïolf TOollte ec nicí)t jnlaffeu. WoiU'ii '» llbr erbab 

 fid) nuf einnuii bie ganje (iiefeUfd)aft üuui Avafje 

 unb lief5cn ftd) bann ettua 1.5 — 20 ©diritte entfernt 

 üom £uber inieber nieber unb nur bie ©abehueii^en 

 freiften fd)reienb in ber íuft nmt)er. «'^(%\ foinmt 

 ein grofîeè 2:^í)ier» benuu'fte ber Dberlieuteuantunb 

 fauni niad)tc er biefe Senievfiing, glitt fdion ein 

 bunfiev ©d)atten über bie Siieibe ba bin. iSô uergiu: 

 gen jeijn Diinuten, ol)nc bafi fid; and) nur eine ber 

 Kräfien ju näiiern getraut Ijätte; enbltd; — in einer 

 Entfernung uon 60 ©diritten — feiUe fid) ein 

 tnd)ttgcr ©eeabler auf bie ©rbe nieber, bie ^yeberu 

 ftriinbenb. Ci"r vüf)rte fidi iiid)t! §od) in ber Suft 

 Ijörten luir bie eigentbümlidien ione (flu^flu^fíu: 

 flu) eineci iioeiten, ber fid) fpdter and) nieberiiefî, 

 aberfdjoii oiel iiäber, ale fein inirganger. íluf bem 

 Síafe loar nod) iinnu-r nid)tê! Üluf eínniaí ftiirjte 

 unter lautem 33raufen ein britter unb cin üierter 

 Ijerab unb I)ad'ten mit weit ()örbarem ©d)lage auf 

 baê ÍL'uber. ÍJs^t^t rührten fid) and) bie frü[)er 9C= 

 fonunenen.Slíit fomifd)en©prüiugen luiberten fie fid), 

 alle S\rdl)en, "^lahm, (Sifter unb 'Jiieiben eilten 

 l)erbei, baniit and) ibnen etiuaô bleibe! ©o verging 

 1 1 Ubr, uuihrenb loeldìer 3>-''t n'i'" Slugenjeugen 

 febv intereffanter ilJíomente loaren. So j. 33.: ©in 

 ©eeabter, ein oorjäbvigeö jungeö ©tücf, batte humer 

 etiuaô mit bem auègeftopften 3lb(er j^u fd)affen ; ev 

 ftiefe il)n mit (füf3en, rifî ibm ganjc 33ufd)en JÇebern 

 auê, enblicb fe(5te er fid) auf beffen Kopf. Wraf 

 ii>urmbranb enuätjute, baf; oor einigen ÍBod)en ber 

 Dberft I)iev uomEopfe beö auègeftopften einen See^ 

 abier fd)ofi. 



lim 1 1 Ubr famen neue ©afte. Jíir l)örten 

 ©timnieii, lueUbe beneii ber ©dnoeine febr äönlid) 

 flangen, g(etd) barauf näberten fid) mit mnd)tigeii 

 ?f(ügelfd)Iägen brei uieifíföpfige Weier (Gyps ful- 

 vus Gm.) bem 3(afe. Dljue jebe ÜH'forgnif? feljten 

 fie fid) sum %xa\]t. ©nblid) lun bie ®efeUfd)afl 

 completi SU mad)en, famen imd) ,iioei ,s>unbe. T'ev 

 gröfiere fümmerte fid) lueiiig um bie i)lnioefenben 

 unb begann einen ©cbenfel ju 5erficifci)en ; ber 

 fleinere, ein jorniger Siattler, aber bellte fort= 

 n)(it)renb bie mäd)tigen íKaubuőgel an. Sie ©eier 

 behielten mutl)ig iljve ^^Uä^e, aber bie ©eeabfcr 

 sogen ftd) jurücf. 



^31ian fann fid) fein fd)önereo íiMlb oorftellen, alo 



