147 



é. sz.en felül terjedő úton, melyre 1888. 

 július 1-én indultam el, már sirályesapatokat is 

 láttam, melyek, mint a forgószéltől felkapott 

 papírdarabok emelkedtek fel a tenger gyengén 

 mozgó felületéről s messziről kúp alakjában 

 tűntek föl, azonban a víztükörre ereszkedve, 

 mintegy elfújva, vesztek el ismét. 



Kisebb kirándulásokon Grindő szigetére, de 

 más alkalommal is az Uria szárnyaló csapatai 

 minduntalan megleptek : mintegy varázsütésre 

 bukkantak fel a csónak közelében, hogy a leg- 

 rövidebb idő alatt ismét eltűnjenek. Pedig' itt 

 nem a «hullámzó tenger» játszott közre, mely- 

 nek hegye -völgye elnyel és eltakar, legtöbbször 

 csak épen hogy fodrozott volt a vízfelület. A na 

 gyobb távolságokból sikerült lövések után, fe- 

 lettébb uehéz volt megtalálni a madárzsák- 

 mányt. 



Mindez arra birt, hogy a dolognak lehetőleg 

 pontosan a végére járjak. 



A megfejtés a szín, a mozgás és tükröződés 

 mimikrizmusának bizonyult. A madarak ugyanis 

 uem emelkednek magasan a víz tükre fölé, sőt 

 ahhoz lehetőleg közel — egy vagy két méter- 

 nyire — röpülnek az uralkodó hullám tarajok 

 felett. Egy adott pontról tekintve a tenger szem- 

 határa felé, e hullámok a távolsággal arányosan 

 kisebbednek. Ugyanez áll a távolodó madár- 

 alakra nézve is, melynek méretei szinte össze- 

 zsugorodnak a messzeségben. Mármost abban a 

 pillanatban, a midőn egy bizonyos ponton a 

 madár nagysága és röpülőmozgása a hullám- 

 nagysága és mozgása összevág, hozzá a hullá- 

 mok tükrözése és árnyalata a madár színezetével 

 egyezők, ez utóbbi abban a pillanatban el tűnt 

 a néző szeme elől. 



Ez az eltűnés legtöbbször igen rövid idő alatt 

 megy végbe. 



A Tromsdalpatak torkolatánál, a tromsői szo- 

 rost röpűlve-keresztező hét tarka cHiganyilogatól 

 figyeltem meg pontosan, tiszta időben, egészben 

 körűlbelől egy méter magasságban szárnyalt a 



II. 33. — am i. :^suli isss uutt'nia()ii!, fioíen mir 

 fdjoii 2d;oûren non ^Wìi)i)eu auf, iutid)c jintroeii'e, 

 mie uoin 3Bivbe(minöe flojaijte •^^apieri'djuiticL ber 

 tcidjt bemeijteu %[<xá)t bea ^JJíeereö eiitftieöen, in 

 ©eftaít enicö (Soiiuè uon aBeitem ndjtbar imirben; 

 fobalb fie fid) aber auf bie Jßafferflädje beê ^oíar= 

 meereo iiieberlieüeti, mie met^geOfafen üerfá)manbeii. 



2íuf fteiiiereii Soureii, ju ben '^w\d\x ©rinbb k., 

 fiel eô mir auf, bafîunêbiefiieijenben ©efeíífdjaften 

 con Urta ftetê überrafd)ten : fie erfdjienen in ber 

 9201)6 beê Ëaijneê mie (jergejaubert iinb marén in 

 f ürjefter 3eit fpurioe i)ertd)munben. ®â Ijanbeíte fid; 

 [)iebei nid)t um bte omogenbeSec», béren aßafferbercje 

 unb :2:'íjafer uerfdjíingenb mtrten, fonbern äumeift 

 nm eine ícid)t gefräufelte SJÎeereôfiadje. 33ei ge^ 

 ínngenen 3d)üffen auf mettere Entfernung, mar ce 

 ungemein fermer bie im Jeuer geftürt^te îiogei= 

 beute auf.^ufinben. 



âllleô bie§ üeraniafde und) baju, biefer Q(\á)t 

 genauer nadi^ngetjen. 



3)aê Jiefuítat ift, ha.^ eê fid) íjier um einen 33e= 

 roegungêv (Vníbeu; unb ©piegetungê:'i)ïim.ifri<juui§ 

 í)anbelt. 2)ie SSiJgeí Rieben über ©ee nid)t in ber .í»ü[)e, 

 fonbern mög[iá)ft nal)e, alfo ein bio jmei 'JJÎeter 

 über ben jemeiligen âBetienfammen. 33eim 3luêbliif 

 uou einem firen fünfte gegen bie ^orijouttinie bea 

 9)îeereê, uertleinern fid) bie ÎBeHen im 3>er[)ältniffe 

 jur ©ntferunng. Saêfelbe gefdjieljt mit bcm bal)in= 

 äiet)enben ipogei, beffen îîimenfionen fid) ebenfatlè 

 nut ber (Entfernung uertteineru. ^n bem íJíomente 

 nun, in meldiem in einer gegebenen (Sntfernung bie 

 ©röfee unb ghigbemeguiug beâ äiogebj mit ber 

 ÎBelIenbemegnng unb äBellengröBe jufanunenfällt 

 unb au^erbem bie©piegeiung unb ber ©tfiatten ber 

 SBetlen mit ben färben beê 'Pogelê jufaminentrifft, 

 ift ber iUigel für baö l'lnge beò ©d)auenben üer= 

 fd)munben. 



3)aê iu'rfdjroinben erfolgt ineift in febr furger 

 Seit. 



So babe id) an ber Hiünbung beo iromôbal= 

 maffere in baô 9Jíeer eine @efel[íd)aft non fieben 

 bunten 3íufteriififd)ern, meld)e itjre ílíid)tung guer 

 über ben Xromföfnnb nat)m, bei flarem ÎBetter 

 unb gan,^ ieid)t get'räufeiter ©ee genau beobad)tet ; 

 fie uerfd)manb für mein Sluge in ber nennten 



19* 



