14'.» 



sebb lesőhelj'c, innen vigyázza a fürge cselle- 

 halat meg a fia-pisztrángot. 



Azon az ágon, a melyről már nem egy jég- 

 madarat lőttem le, most is ott ült egy. Belop- 

 tam a madarat, czéloztam, lőttem s mivel a 

 lövés pillanatában nem szoktam a szememet 

 belmnyni, meg a szél is félre vágta a lövés 

 füstjét, jól láttam, hogy a jégmadár élettelenül 

 hullott a vízbe. Leereszkedtem hát a meredek 

 parton s mivel a száraz ág pontosan megmu- 

 tatta, hol keressem a madarat, biztosra vettem, 

 hogy azt mégis találom. Csodálatosképeu azon- 

 ban sehogy sem tudtam ráakadni a madárra. 



Kerestem negyedóráig, majd félóráig, hiába. 



Kedvetlenül kapaszkodtam föl a parton s haza- 

 felé indultam. 



Közbe egy erősebb szélroham söpört végig a 

 bükkösön s a száraz leveleket a tóba sodorta ; 

 rögtön megértettem mindent. A száraz bükkfa- 

 levél alakra és színre nézve egészen olyan, mint 

 a jégmadár testealja, ha tehát a lelőtt jéf(/mflrf«r 

 hassal fölfelé fekszik s száraz bükkfalevelek kö- 

 zött úszik, ez alakbeli és színbeli mimikrismust 

 jelent. Visszafordultam hát s pár perez múlva 

 kezemben volt a madár. 



Az esetnek ez még csak az első fele. 



A másik fele a jégmadár kék-zöld hátfelének 

 mimikrismusa. Felülről nézve csaknem teljesen 

 elvész a jégmadár a víz zöld színében és csillo- 

 gásában. Mikor a vízrehajló ágon ül, a hal 

 szemében alulról száraz levélként tűnik fel, a mit 

 az ág száraz volta meg is okol ; ugyanekkor hátá- 

 nak zöld színével a karvalyt csalja meg, a melyre 

 a jégmadár úgy sem ügyelhetne, hiszen egész 

 figyelmét zsákmányára, az apró halra kell for- 

 dítania. És itt még el is tekintek attól, hogy felül- 

 ről némileg zöld levélhez is hasonlít. 



©ciuäffcr Ijinaiiô; öio öürreu baniutor imiron bie 

 StebUngaíaucrpíalje für ben Gieiiogeí, metcíjer ben 

 ©l[ri|eii iinb fíeineu goreílen nací)ftellte. 33ei 

 meiner ©treifimoi umv ridjtig iincbcr cin (Sieuogeí 

 auf einem bürren Sífte, non toeídjem iá) fá^on fo 

 mand)en [)eruníeríjoíte. ^sd) íd)íid) mid) auf Sd)iifî= 

 meite an, nüí)m ben iíoűct aufs Síovn, bvüd'te loô 

 nnb ba id) niá)t feucrfdjen roar, ber íeid;te aSiub 

 ben ^nlucrraud) feitroärtö trieb, \aí) iá) ganj genau, 

 baft ber Êiêuogel niauêtobt ins äßaffer fiel, ^d) 

 fíetterte nun haè fteiie Ufer 6is an ben 9îanb bea 

 Sees í)ina(i unb ba mir ber bürre 3íft ben f-imh, 

 roo ber tobte Üiogeí fein mu^te, mit »oller ©idjeríjeit 

 anseigte, roar id) meiner Seute uoDlfommen geroifî. 

 aJierfroürbigerioeife fomite id) ben 'líogcl auf bem 

 SBaffer burd)anö nid)t entbeden. 



3d) ipä[)te eine l'icrtel, tmlb dwc ftaide Stunbe, 

 oergebenè ! 



9Jhf;mnti)ig erflettcrte id) bao Ufer nnb begab 

 mid) auf ben §eimroeg. 



,3ufäIIig tarn cin ftärferer äBinbftof; unb fegte bie 

 bürren Siätter üon ben5önd)cu über benäBegin ben 

 ©ce; id) roar fofort i)n ilïeincn. 'Die ^arbc unb ber 

 ©d)nitt ber bürren i^nd)cidi[ätterfinb genau jene ber 

 Unterfeite beê ßieüogele unb, roenn ber tobte ®iê= 

 imgel mit bem Saudje nad) oben liegt nnb fd)roimmt 

 unb benfeUien ine SBaffer gefallene, bürre 33ud)en= 

 blatter umgeben, bebeutet bieè täufc^enben (^orm= 

 nnb ^arben^ïlîimicrièmuê. ^d) fei)rte jurüd nnb in 

 roenigen SJÎiiuiten wax ber 3?oge[ in meiner ßanb. 

 S)ieê ift aber erft ber erfte %í)úl ber @efd)id)te. Ser 

 ätoeite Xí)áí ift beraiiimifriêmuâ beê Snaoogelö non 

 ber Siüdenfeite ^er. ílson oben betvad)tet, iierfd)roin: 

 bet ber ßiaüogel beinal)e ooűfonnnen im ©rün beê 

 ©eroäffcrS nnb inberSpicgehing beafelben. 9tuf ber 

 ©pi^e eineê lueit I)eruorftei)enben, bürren 3lfteö lan: 

 ernb, erfd)eint er von unten bem5Çifd)e inform unb 

 garbe ale bnrreê iìlatt, loaô bnrd) ben bürren 3(ft 

 begrüubet ift; uon oben tänfdjt feine grüne ^arbe 

 ben ©perber, auf ben er ja nid)t ad)ten fann, roeit 

 feine ganjc i'tnfinerffainfeit auf feine 58ente, bie 

 fieinen %\id)c concentrivi fein muji. Unb bier fel)e 

 id) nod) baoon ab, ba^ ber 33oge[ oon oben and) 

 einem grünen 33iatt äl)nelt. 



