152 



karvalj'bagolyt lőttem, a luelj' mug a fiatalkori 

 ruházatnak nj'omait TÍselte. 



Az uráli bagoly tulaj donképen nem olyan 

 ritka, mint sokan hiszik és hogy mégis kevéssé 

 ismerik, annak oka az életmódjáhan, valamint 

 abban rejlik, hogy az ornitologiai ismeretekkel 

 nem igen bővelkedő vadászemberek is, erdei 

 kuviknak tartják s azért vagy le sem lövik, vagy 

 ha elejtik is, a földön hagyják, s legfeljebb szár- 

 nyait vágják le. 



Már majdnem húsz darab uráli bagoly volt a 

 kezemben s az igen világos színezetű példányok 

 melletttaláltam egészen feketésbarna árnyalatba 

 átmenő példányokat is. Némelyeknél az alsó 

 toUazatnak színezete, mely különben általán 

 szürkésfehér tej színű volt keskeny világosbarna 

 szárfoltokkal. Mások ellenben oly sötétek voltak, 

 hogy a szárfoltok bizonyos távolságból alig tűn- 

 tek fel s a fátyol is ennek megfelelően, hol vi- 

 lágosabb, hol sötétebb színezetű volt. 



A cseresznyepíros szembéjií, ei^ősen sötétbarna 

 nagy szem és a viaszsárga csőr pompásan tűnik 

 elő a fátyollal körülkerített arezán. A toUazat 

 leírását, valamint a méretek közlését mellőzöm, 

 minthogy mindez megtalálható minden termé- 

 szetrajzban s csak annyit emelek ki, hogy a 

 80-as években egy karvaly bagoly t sajátszerű 

 körülmények között ejtettem el. 



A Berívoi patak mentén szalonkára vadászva, 

 kutyám, néhány fiatal éger alatt, sneffet jelezett, 

 amely alig jelent meg a bokrok fölött, máris hir- 

 telen, karvalysebességgel lecsapott egy nagy ba- 

 goly. A megijedt madár védelmet keresve a 

 sűrűbe menekült, míg az uralí bagoly — mert 

 csakhamar felismertem, hogy az, — egy vékony 

 égertörzsöu ide-oda inogva ült. Majd tovább 

 keresve elszállt a nélkül, hogy rálőhettem volna, 

 de csakhamar letelepedett a patak mentén egy 

 középmagasságú fűzre. A kutya elül felrepülő 

 erdei szalonkára készakarva nem lőttem, s íme 

 a nagy bagoly rögtön nyomában volt és üldözte 

 a szabadban tova menekvő madarat olyan kitar- 

 tással és sebességgel, hogy az csak a legnagyobb 

 nehézséggel menekülhetett a csörgő hegyi patak 

 partján lévő gyökérzetbe. A bagoly is ugyan- 

 erre a helyre bocsátkozott le és felborzolt toUa- 

 zattal lesett, mint akár a macska az egérre, a 

 megijesztett madár ujabb megjelenésére ; ez 

 utóbbi azonban megérezte a veszedelmet és 

 nem mozdult rejtekéből. 



33areiijaç;ib cine .s)nincf)tôcu[c, uioícíie nod) bie ©viiren 

 beo 5iiiçi,cnîiflcioC5 trug. 



■jMe Urafcule btìvfte uid)t jo feiten fein alo aii- 

 geiuimmen uiivb uiib triicjt nn ihrem luenigev 'iöe- 

 fnniitieiii iuof)t H)xe yebenőmeiK uiib ber Uinítniib 

 bie ©diiilb, bafj bei bem geringen ornitijokigiidien 

 ilUfien, i'clbft jonft gebilbete Seiger, fie mit bem 

 'i*.!a(bfan,^ nermcAfeia nnb badev biefetbe entmeber 

 nidjt fd)ief3eii, ober luenn fie fie erlegt haben, liegen 

 laffen, ober hödjfteno bie 3d;n)ingen abfd)neibcn. 



äBohi an äiuanjig Urateulen fjahe id) fdjon in 

 eänbcn gehabt nnb halb fehr heue, halb biö ine 

 ©d)U)aräbraune gehenbc Spielarten gefunben. 33ei 

 einigen war bae. foiift imSlIigemeincn büfterc Wrau= 

 lueif; bec Uutorgefiebercv miidm'ciB, mit fdnnalen 

 hellbraunen 2d)aftfiedeii ge,ieid)net. 



Slnbere umreu micber fo bunfel, bafe biefcSdiaft: 

 fCecfen auf eine gemiffc (intfcvnnng fauni fid) her- 

 uorhohen. 3(ud) ber Sdiíetev mar bementípredieub 

 halb heller, balii bunfler gefärbt. 



^sräd)tig fjebt fid) baè tief buufelbvanne, grofse 

 9luge mit firfárothem îtugenfib nnb ber mad)ò: 

 gelbe ©d)nabel, ano bem uont Sdjieier umrahmten 

 @efid)t. iBon einer 33efd)reibung beè ©efieberë uub 

 ber ÌJÌaafjangabe ftehe id) ab, Pa bieê alles in jeber 

 ■)îaturgcid)id)te ju finben ift nnb mödjte nur heruor; 

 heben, bafî id) in ben achjiger Sníl^'e» eine ênbidjtô: 

 euíe unter cigenthümlid)en Umftänben erlegte. 



3im 33eriüoi:-l^ad)e auf 2Ba(bfd)nepfen jagenb, 

 30g mein ^unb unter einigen ^nugerieu einen 

 2angid)nabe[ an. Kaum mar berfelbe über bem 

 ©cftrüpp erfd)ienen, abi plöOlid) eine grofie (îule, mit 

 habid)tartiger 3d)ueűigfeit, auf bie 3d)nepfe ftief;. 

 î)er geängftigte ïBogel ftürjte ®d)ut3 iud)enb in bas 

 !Didtd)t, luährenb bie Uralenle — eine fold)e hatte 

 id) aíábalb erfnnnt — auf einem bünnen (Srleu; 

 ftämntd)en l)u\- nnb herfd)U)anfenb fufîte. äBeiter 

 iud)enb ftrid) nor mir bie (imle ab, ohne bafs id) ouf 

 biefeíbe einen ®d)nf5 abgeben tonnte, bäumte jebod) 

 mieber längs bent ixutie auf eiiun' mittelgrofu'u 

 SBeibe. 3lbfid)tlid) fdjofe id) nun md)t auf bie nor bem 

 §unbe anfftehenbe "Jlialbfeuepfe uub fieí)e — ber 

 grofîc Slau5 mar fofort hinter ihr unb uerfolgtc 

 ben in baS^reie ftreid)enben 3>ogel mit fold)eriUuè: 

 bauer nnb 3d)neIIigfeit, ï^a^ berfelbe fid) nur mit 

 fnapper îioth ,ynifd)e)i baê 'iBuräelmerf, fnapp am 

 raufd)enben Webirgsbad), fliid)ten tonnte. Tie (Suie 

 (;atte fid) and) auf jeuer Stelle niebergelaffen unb 

 lauerte luin mit gefträubtem ©efieber, mie bie iXaiit 

 auf bie 'Diauö, auf bas neuerlidje (irfdjeinen ber 

 gcängftigten Sd)nepfe, biefe jebod) mod)te bie ©efahr 

 ahnen unb rütjrte fid) nidjt in ihrem iícrfteá. 



