176 



lése, hogy az oláh Dobrudscliában a tárgyi 

 ethnographiának már vége. Augol flanoll-ingek, 

 osztrák kartoiiruliák dominálnak; házi ijiarnak 

 nyoma sincs. A lakosság rendkívül kevert: van 

 ott orosz felekezetű, bolgár, német, kevés tatár, 

 török s oláh. Reméljük, hogy még sok érdekes 

 dolgot közölhetünk ; később talán mcgkisértjük 

 azt is, hogy a román tudományos köröket egy 

 megfigyelő hálózat felállitására nyerhessük meg. 



6tI)iioiivapI)ie tcin ^di> niof)v ift. ©iiölifdie planed: 

 íjeinben, öfterreidjifi^e Enttimröcfe bomiuicrcn ; tum 

 .Çinuciiiibuftvio feine Spur. T^ie 33eiiölferuuei ift 

 Ijödjft bunt : ruf|"iíd)e Seetierer, iMiícjaren, ©eutfdje ; 

 loenig î^avtnren, íiiirfen unb SBaladjen. Üíir fjoffeu 

 nodi utct beò ^^ntereiíniiten niittbeilen ,^u fönneii; 

 iiiolleid)t luaiu'u u'iv luid) ben 'líevfud), bie rnmäni= 

 fdjeii unîienîd)aftlid)en Streife für ein ^i3eobad)tunç5ê= 

 nel; ,ìU çUMniniu'u. 



Egy pillantás a M. 0. K. multjcára és 

 jelenére. 



A Magyar Ornitologiai Központ 1893-ik évben 

 kelt életre Gróf Csáky Albin közokt. miniszternek 

 azon évbeli 15,036, s illetőleg 30,071. számú 

 leiratának alapján. Az nj intézetnek feladatát, 

 irányát, szervezetét, eszközeit és berendezéseit az 

 Aquila I. évfolyamának (181)4) 1 — 9 lapjain kö- 

 zölt czikkek teljesen ismertették volt. 



Jelen soroknak feladata röviden bemutatni az 

 intézetnek azutáni működését, fejlődését és je- 

 lenlegi állását. 



Műl.rhlrse. Az intézet irányította a hazai ma- 

 dárvonulási jelenségek megfigyeléseit, össze- 

 gyűjtötte évről-évre az ide vonatkozó adatokat, 

 nemcsak Magyarországról, hanem más terüle- 

 tekről is s azokat feldolgozva közzé tette a maga 

 folyóiratában, az Aquilában. Ezen fő-feladata 

 mellett, megkezdte a m. Tudom. Akadémia se- 

 gélyezésével a Petényi J. Salamon Ornitologiai 

 hagyatékának publikálásra való előkészítését és 

 kiadását. — Egyengette az utat azon nagy sza- 

 bású illusztrált munka elkészülésére, mely- 

 nek feladata lesz, a maga teljes hűségében 

 ismertetni a hazánk külóibözö ágú gazdaságára 

 oly nagy befolyást gyakorló madárvilágot, s 

 melynek megírásával Chernelházi Chkrnei, 

 IsTV.ÍN, intézetünk levelező tagja, és illusztrálásá- 

 val Nécsey Iktv.ín festőművész és az egész műnek 

 intézésével Herman Ottó, mint a M. 0. K. fő- 

 nöke vannak megbízva. Szövegnek és képeknek 

 egy nagy része már készen is van. 



AmultlS96. szept. 15-én az ornitologusok 

 és megfigyelőknek a millenium alkalmából 

 Budapesten tartott értekezletétől egy teljes, ma- 

 gyar Ornitologiai szótár kiadására kapott meg- 

 bízást, s ennek megfelelően, az intézet főnöke 

 Heejun Ottó, továbbá Cheknel István levelező 



(Pín ^lídi auf ùie Uíriiixnaenlieit uníi (5ciu'utoart 

 ùcr Öl. (0. C 



Sie Untj. Drnttboloçyîdie (Seiitvale lunrbe ini 

 ^srtlivc 1893 init ben erlaífen 'Tao 15,036 unb 

 30,071 iuQ V'eben (jerufen. Síuftvihe, ')ïid)tuiU3, 

 Drgnniíation unb Siiiricf)tunç;\ beò lunien ^nfiituteè 

 unu'ben imi. ;^Mìl)nj.( 1894) ber «Aquila» (pg. 1 — 9) 

 anòfubriid) befaiuit geinadjt. 



1)k çîecjenuiartifle Grörterinui bat ,ìnr 3lnfgabe 

 bic meitcre (Siitundeiung, bie äSirfnuii unb ben 

 jel5iiieii 3"ihinb bea l^nftituteo jn ffij^jieren. 



8 e i ft u n (3 e n. 2^ie 11. 0. 6. leitete, entfpredjenb 

 iljrerêauplaufoiabe, bie luiiplienologifdjen 33eobad;= 

 tnngen in Ungarn, fanuuelte bie biesbe^uglidien 

 iäl)rlid)en Takn ntd)t nur ano Ungarn, foubern 

 and) ano anberen ©ebietcn, unb baô bearbeitete 

 SJÍateriaíc ueröffentlid)te fie in ihrem Drgane 

 «Aquila». 



9îebeii biefer .sjanptaufgabe fing fie an mit ber 

 Untcrftü(5uiug berllng. iHfabende ber'Jliiffenfdjaften, 

 bcii ornitboiogifdien 3iad)lafî mm ©a I am. 3. ^í.'e= 

 téiipi im v>al)re 1S'.)5 .yim iJ^rndiun-jubereitenunb 

 in 1S96 ju publtjieren. 



Unfer ^suftitut ebnete feit 18'.t5 ben ilBeg jur 

 'iserfaffung eincè grófién an5fiil)r!id)en 'An-rfeê über 

 oie lanbmirtljfdiaftüd) tief eingreifenben ÜUigel beo 

 ÍL'anbeö ; bnrd) bnô í)ol)e f. ung. Sld'erbainninifterium 

 uuirben Stepb. l£ berne! o. (S()ernell)á,ia mit bem 

 lerte, òtepl). 'liéeoei) mit ber :,Mlnftration unb 

 D. germán, (Sbef ber U. O. (S. mit ber Tireetion 

 beê alVrfeô betrout. (Sin anfebnlidier Tbeií non 

 bem 2;ei.:te unb ben bajn gebbrenben ,;>id)nungeu 

 unb eolorirten íöilbern ift fdjoii fertig. 



Tiic ginftalt rourbe non ber lìonferenj, meldje 

 auô 9tidafì beò Olíilleninmo am 15. September 

 |s;(C> in i^nbapeft uoii ben î}rnitl)ologen unb 

 ' Dbfcrüatoreii geí)aUeii morben ift, ^nr Verausgabe 

 eiiu'ô nodftänbigen, Ungarifd)en Drnitbologifdien 

 aBőrterbudjec; unb biefer iudrauung entfpredjenb 



